![Kina: Bivši premijer Li Kećang preminuo u 68. godini, „čovek koji pričao onako kako jeste" 1 bivši kineski premijer Li Kećang](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/10/131542024_gettyimages-1226444969-1.jpg)
Bivši kineski premijer Li Kećang preminuo je od srčanog udara u 68. godini.
Državni mediji su javili da je umro u petak, malo posle ponoći.
Za Lija Kećanga se svojevremeno nagoveštavalo da bi mogao da bude budući predsednik, ali je prednost dobio Si Đinping.
Školovani ekonomista, bio je na drugoj najvišoj poziciji u Kini, iako je poslednjih godina bio u velikoj meri izolovan među najvišim kineskim rukovodstvom.
Bio je jedini aktuelni najviši zvaničnik koji nije pripadao grupi Sijevih pristalica.
- Nastavljena seča u kineskom vrhu: Smenjen i ministar odbrane
- Kineski naučnici objavili dugoočekivane podatke o kovidu
- Problem ili demonstracija moći: Zašto Si Đinping pravi čistku u vrhu kineske vojske
„Njegova smrt je značajan gubitak u rukovodstvu stranke.
„Smatra se pragmatičnim vođom koji je pozivao na ekonomske reforme… nažalost, njegov glas je bio utišan, a zatim i zamenjen onima koji su odani Siju“, rekao je Džejms M. Simerman, politički komentator iz Pekinga u objavi na društvenoj mreži Iks.
Li, koji je podneo ostavku na mesto premijera u martu ove godine, doživeo je srčani udar u četvrtak i preminuo u petak dok je bio u Šangaju.
Njegovu smrt oplakuju na društvenim mrežama, iako mnogi komentari nisu objavljeni.
„Ovo je iznenada, bio je tako mlad“, napisao je jedan korisnik društvene mreže Veibo.
Drugi je rekao da je njegova smrt „gubitak stuba našeg doma“.
Ali o njegovoj smrti nije se u velikoj meri govorilo u državnim medijima.
Poređenja radi, kada je preminuo bivši premijer Li Peng, u medijima je hvaljen kao „odličan član Partije, provereni i odani komunistički vojnik i izuzetan proleterski revolucionar, državnik, vođa partije i države“.
Smrt bivših kineskih lidera izazvala je proteste u prošlosti.
Javna žalost zbog smrti Đijang Cemina viđena je kao suptilna kritika predsednika Sija.
Li je bio poznat kao jedna od najpametnijih političkih ličnosti sopstvene generacije.
Primljen je na prestižni pravni fakultet u Pekingu ubrzo pošto su univerziteti ponovo otvoreni posle Maove kulturne revolucije tokom koje su stradali milioni ljudi.
- Uspon Sija Đinpinga: Kako se učvrstio u vlasti i postao nezamenjiv
- Čovek koji je postao neprikosnoveni vođa Kine
- Čistka u Kini pred Kongres Komunističke partije: Nekoliko državnih službenika osuđeno na smrt
Čovek koji je ‘govorio onako kako jeste’
Li je potekao iz skromne porodice i bio je sin lokalnog zvaničnika.
Rođen je jula 1955. godine u okrugu Dingjuan u istočnoj kineskoj provinciji Anhui.
Brzo je politički napredovao, postavši najmlađi guverner provincije u Kini, a kasnije je stekao mesto u najvišem ešalonu centralnog rukovodstva stranke, Stalnog komiteta Politbiroa.
U jednom trenutku se spekulisalo da će on biti pripremljen da nasledi prethodnika Sija Hua Đintaoa.
Smatralo se da je on štićenik Hua i bio je poslednji predstavnik Huove administracije koji je ostao u komitetu pre nego što se povukao u martu ove godine.
Godine Huove administracije viđene su kao vreme otvaranja prema spoljašnjem svetu i povećanju tolerancije prema novim idejama.
![Kina: Bivši premijer Li Kećang preminuo u 68. godini, „čovek koji pričao onako kako jeste" 2 Sadašnji predsednik Ksi i Li u Huovoj administraciji](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/10/131542155_gettyimages-77438066-1.jpg)
Li je bio poznat po tome što je bio pragmatičan u ekonomskoj politici, smanjenju jaza između bogatih i siromašnih, kao i u obezbeđivanju pristupačnog stanovanja.
„Bio je čovek sa velikim entuzijazmom koji je zaista težio da Kina napreduje i omogućio je otvoren dijalog sa ljudima iz svih sfera života“, rekao je Bert Hofman, profesor na Nacionalnom univerzitetu u Singapuru, za BBC.
U partiji u kojoj su dominirali inženjeri, on je bio ekonomista koji je postao poznat po tome što je „pričao onako kako jeste“ – javno priznavajući ekonomske probleme Kine kao sredstvo za pronalaženje rešenja.
Njegova ekonomska politika strukturnih reformi i smanjenje duga, nazvana „Likonomija“, trebalo je da smanji zavisnost Kine od rasta zasnovanog na dugovima i usmeri privredu ka samoodrživosti.
Ali do 2016. godine, članci u glasniku stranke Pipls dejli potirali su „Likonomiju“ u korist Sijevih ekonomskih misli, koje su naglašavale mikroekonomske reforme i zagovarale promene.
Kraj Lijevog mandata bio je zaglavljen u kineskoj krizi zbog kovida-19.
Tokom najgoreg perioda, upozorio je da je ekonomija pod ogromnim pritiskom i pozvao zvaničnike da vode računa da ne dopuste da ograničenja ometu privredni rast.
Čak se pojavio bez zaštitne maske u javnosti pre nego što je Kina ukinula nulta kovid politiku.
Ali kada su kadrovi morali da biraju između njegovog naloga da se zaštiti privreda i Sijevog naređenja da se sprovodi nulta kovid politika, nije bilo nedoumica.
Nulta kovid politika je teško pogodila kinesku privredu, mnoga preduzeća su zatvorena, lanci snadbevanja ometeni – od Šangaja do ruralnih mesta.
Pratite nas na Fejsbuku,Tviteru i Vajberu. Ako imate predlog teme za nas, javite se na [email protected]
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.