![Kosovo i umetnost: Kako je došlo do „poljupca" Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija, bar u umetničkom delu 1 Vučić i Kurti](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/02/128741399_9d700891-85b3-47c4-b2f6-149db752d049.jpg)
Ermira Murati ima 22 godine, odrasla je na Kosovu i oduvek je volela da se bavi umetnošću.
Slika poljupca predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Kosova Aljbina Kurtija učinila ju je popularnom širom Balkana.
„Prošle su 23 godine od kraja rata na Kosovu i 15 godina od proglašenja nezavisnosti, ali obe zemlje su i dalje zaglavljene u političkim procesima iz kojih građani na obe strane gube“, kaže Murati za BBC na srpskom.
Zbog toga je, kako kaže, njena slika poljupca Vučića i Kurtija – objavljena 17. februara, na dan nezavisnosti Kosova – zapravo kritika obojice političkih lidera.
„Dobila sam podjednake uvrede i pretnje i od Albanaca i od Srba, pre svega jer je reč o dvojici muškaraca koji se ljube, iako je poruka zapravo politička“, kaže Murati, koja radove objavljuje pod pseudonimom Narandžasta devojka (Orange girl).
„Ali javljali su mi se i Albanci i Srbi kojima se sviđa predstavljanje Vučića i Kurtija na ovaj način“, dodaje.
- Koliko je Srbije na Kosovu 15 godina od proglašenja nezavisnosti
- Kako žive manjine na Kosovu i zašto retko ko tu vidi budućnost za decu
- Enver Hodžaj: Proglašenje nezavisnosti Kosova „oblikovalo je razliku prošlosti i budućnosti“
Petnaesta godišnjica nezavisnosti Kosova obeležena je u atmosferi velikih napetosti u odnosima Beograda i Prištine i razgovora o francusko-nemačkom predlogu za normalizaciju, koji podržavaju Evropska unija i Amerika.
Šta u tom predlogu tačno piše niko ne zna sem stranih diplomata i glavnih pregovarača Beograda i Prištine – Vučića i Kurtija koji će se sastati u Briselu 27. februara.
Pored njihovog poljupca, Murati je na sličan način naslikala i dvojicu muškaraca i dve žene u tradicionalnoj albanskoj odeći, sa ciljem „ukazivanja na probleme LGBT zajednice na Kosovu“.
Sve to je deo njenog „K is S“ projekta (poljubac na engleskom, ali i deo reči Kosovo), za koji kaže da se bavi „tabu temama“.
Grafiti i murali na kojima se političari ljube nisu tako retki.
Prvi i najpoznatiji nastao je na Berlinskom zidu, koji je tokom Hladnog rata delio grad na istočni i zapadni deo.
Na njemu je prikazan poljubac Leonida Brežnjeva, tadašnjeg lidera Sovjetskog Saveza i Eriha Honekera, lidera komunističke Istočne Nemačke, koja je bila pod kontrolom SSSR-a.
Nazvan je „Gospode, pomozi mi da preživim ovu smrtonosnu ljubav“.
![Kosovo i umetnost: Kako je došlo do „poljupca" Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija, bar u umetničkom delu 2 Vučić i Kurti](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/02/128741400_b2056b88-7785-433c-bab2-d903a5366cc0.jpg)
O poljupcima
„Poljubac je izraz, ali nikada neutralan – značenje dobija u zavisnosti od konteksta, gde je i zašto razmenjen, navela je Murati na društvenim mrežama ispod slike Vučića i Kurtija.
„Istorija u arhivi beleži poljupce iz trenutaka bola i oproštaja, ali i poljupce bratstva ili čak izdaje – hoće li ovo biti jedan od njih.“
Umetnost za nju, kako kaže u intervjuu za BBC, predstavlja „moćno oružje samoizražavanja, komunikacije, slanja jakih poruka i ideja i komentarisanja situacije u društvu“.
„Ona može biti moćno oružje društvenih promena i može pomoći u oblikovanju narativa oko važnih društvenih i političkih pitanja.
„Neki ljudi, na primer, sliku Vučića i Kurtija vide kao moćni simbol zajedništva i pomirenja između Srbije i Kosova, a drugi kao kontroverznu i provokativnu sliku koja osporava tradicionalnu predstavu o muškosti i moći“, navodi Murati.
Poruka te slike je svakako politička, kaže, za razliku od prethodnih radova.
„Druge dve su prikaz ljubavi između istog pola u albanskoj prošlosti, zalaganje za priznanje prava LGBT zajednice na Kosovu i borbu protiv homofobije.“
Sliku dvojice muškaraca kako se ljube objavila je tokom meseca Prajda.
„Postoji ta stigma da je biti homoseksualac savremena bolest i da u prošlosti nije postojala istopolna ljubav, što nije tačno“, kaže Narandžasta devojka.
https://www.instagram.com/p/CQxr7vqhw3E/?igshid=YmMyMTA2M2Y=
Isto je, dodaje, želela da postigne i slikom dve žene koje se ljube.
„U kontekstu LGBT prava, umetnost može biti posebno uticajna u zemljama i kulturama u kojima su homofobija i diskriminacija duboko ukorenjeni“, smatra Murati.
„Stvaranjem umetnosti koja se bavi ovim pitanjima, umetnici mogu da doprinesu društvenim promenama i pomognu u stvaranju pravednijeg društva.“
https://www.instagram.com/p/CU4hO4SIhqz/?igshid=YmMyMTA2M2Y=
- Pregovori u senci barikada: Šta je 2022. godina donela u odnosima Srbije i Kosova
- Šta sve ne znamo o pregovorima o nemačko-francuskom predlogu za rešenje odnosa Srbije i Kosova
- Vučić: Neprihvatanje francusko-nemačkog predloga vodi Srbiju u prekid investicija i puta u EU
- „Šta je za vas Kosovo?“: BBC iza scene pitao poslanike Skupštine Srbije
Zašto baš narandžasta i zašto uvek poljupci
Ermira Murati, Narandžasta devojka
Elementi narandžaste boje u mojim kreacijama imaju mnogo značenja i simbolike.
Narandžasta je povezana sa mnogim pozitivnim značenjima, kao što su radost, sreća, kreativnost, promena, odlučnost, sloboda, izražavanje i energija.
Koristim ovu boju da izrazim ova pozitivna značenja u sopstvenim kreacijama i ona je često predstavljena u pozadini i sitnim detaljima.
Korišćenje ove boje nije samo estetski izbor, već način da se predstavi ideja ili poruka.
U nekim slučajevima, narandžasta je simbol bolje budućnosti za žene i protivljenje nasilju.
Za mene, narandžasta boja predstavlja pozitivnu energiju i predstavlja način za izražavanje ideja i direktnih poruka kroz umetnost.
A ljubljenje može da znači čitav niz dubokih emocija i značenja – intimnost, povezanost, ljubav, strast, čak i ranjivost.
Poljubac, kada se koristi u umetnosti, može da bude način da se te emocije i ideje na vizuelno upečatljiv način iskomuniciraju sa publikom.
![Kosovo i umetnost: Kako je došlo do „poljupca" Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija, bar u umetničkom delu 3 Donald Trump and Boris Johnson embrace depicted in Bristol street art](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/02/89779479_89f14579-8f34-4e36-8e11-e890a01d303e.jpg)
O poznatim svetskim poljupcima
Grafit na kom se ljube Brežnjev i Honeker, na istočnoj strani Berlinskog zida, nastao je 1990. godine, ubrzo pošto je srušen.
Autor Dmitrij Vrubelj, ruski slikar, zapravo je verno prikazao poljubac koji se zaista desio.
Brežnjev i Honeker poljubili su se 1979. godine u Berlinu tokom obeležavanja tri decenije osnivanja Istočne Nemačke.
Reč je o socijalističkom bratskom poljupcu, koji je bio poseban oblik pozdrava između državnika istočnog bloka.
Sastoji od zagrljaja i poljubaca u obraz ili, u ređim slučajevima, u usta, čime se pokazivala posebna veza između vođa socijalističkih država.
Trenutak poljupca Brežnjeva i Honekera zabeležio je Francuz Regis Bosu, što je i jedna od najpoznatijih fotografija u istoriji.
Njihov mural bio je na Berlinskom zidu godinama, a da Vrubelj nije bio svestan njegove popularnosti.
„Ja sam žive moj život, a slika je živela njen“, izjavio je Vrubelj u jednom intervjuu.
„Početkom dvehiljaditih ljudi su počeli da donose suvenire iz Berlina – magnete, šolje i slično – sa Poljupcem na njima, a koji su se prodavali širom grada.
„Tada mi je bilo jasno da je postao simbol, nešto istorijsko.“
![Kosovo i umetnost: Kako je došlo do „poljupca" Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija, bar u umetničkom delu 4 Painting in Berlin of a "fraternal kiss" between former Soviet leader Leonid Brezhnev and East German leader Erich Honecker](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/02/89779576_gettyimages-92088938.jpg)
![Kosovo i umetnost: Kako je došlo do „poljupca" Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija, bar u umetničkom delu 5 Putin i Tramp](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/02/128744315_gettyimages-531157596.jpg)
Međutim, grafit je vremenom počeo da propada, pa je 2009. godine restauriran.
Zapravo, potpuno je uklonjen i Vrubelj je napravio novi, kvalitetnijim i otpornijim bojama.
„Te 1990. kada sam naslikao Poljubac potpuno sam slučajno pogodio pravo u centar, ali restauracija i trenutno stanje slike – to je nešto što sam ja uradio“, kaže ruski umetnik.
Vrubelj je preminuo u avgustu 2022. i to u Berlinu.
Tokom godina, nastalo je nekoliko sličnih verzija tog grafita.
Na jednom iz 2016. u Litvaniji vidi se poljubac ruskog predsednika Vladimira Putina i tadašnjeg američkog lidera Donalda Trampa.
Te godine nastao je i poljubac Trampa sa bivšim britanskim premijerom Borisom Džonsonom, a 2017. i sa Benjaminom Netanijahuom, izraelskim liderom.
Na jednom zidu u Rimu je 2018. naslikan i poljubac italijanskih političkih rivala – Matea Salvinija i Luiđija di Maja.
Petnaest godina posle proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo oko 100 zemalja. Ipak, tačan broj nije poznat.
Priština navodi brojku od 117 zemalja, a u Beogradu kažu da ih je daleko manje.
Među zemljama Evropske unije koje nisu priznale Kosovo su Španija, Slovačka, Kipar, Grčka i Rumunija, a kada je reč o svetskim silama, to su Rusija, Kina, Brazil i Indija.
Kosovo je od 2008. godine postalo član nekoliko međunarodnih organizacija, kao što su MMF, Svetska banka i FIFA, ali ne i Ujedinjenih nacija.
Pogledajte video: Nezavisnost Kosova, 15 godina kasnije – podele, normalizacija i tajni predlog
Pratite nas na Fejsbuku,Tviteru i Vajberu. Ako imate predlog teme za nas, javite se na [email protected]
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.