![Rusija i Ukrajina: Vašington odobrio novi paket vojne pomoći Kijevu, Moskva traži alternativu Vagneru, tvrdi britanska služba 1 Ukrajina, vojska](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/04/129276310_c8036340-6475-4bac-a268-548f7c85f9dd.jpg)
Dok u Briselu ispred sedišta Severno-atlanske vojne alijanse (NATO) finski vojnici podižu zastavu kao nova članica ovog pakta, u Moskvi je antiratna aktivistkinja optužena za terorizam zbog umešanosti u eksploziju u kojoj je ubijen proratni bloger blizak Kremlju.
Finska je postala 31. NATO članica, a time je udvostručena granica ove vojne alijanse sa Rusijom.
Džozef Bajden, američki predsednik odobrio novi paket vojne pomoći Ukrajini u vrednosti od 2.6 milijardi dolara.
Ukrajinska vojska oborila je 14 od 17 iranskih dronova-kamikaza kojima su ruske trupe napale Odesu, grad na Crnom moru, a ruske trupe traže alternativu privatnoj vojnoj kompaniji Vagner, tvrdi britanska vojno-obaveštajna služba.
Prema rečima Sergeja Bračuka, portparola regionalne vojne administracije Odese, jedan od dronova je pogodio preduzeće u Odeskoj oblasti, usled čega je izbio požar, ali su do jutra spasioci uspeli da ga ugase.
„Preliminarno, bez ljudskih gubitaka“, dodao je Bračuk.
Ruska vojska traži načine za stvaranje i razvoj alternativnih privatnih vojnih kompanija unutar zemlje koje bi mogle da zamene Vagner, navodi se u izveštaju vojne obaveštajne službe Velike Britanije.
Jedan od razloga zašto Moskva traži zamenu za Vagnerove plaćenike jer se osnivač grupe Jevgenij Prigožin sukobio sa Ministarstvom odbrane.
- Nemačka i Amerika šalju tenkove ukrajinskoj vojsci
- Međunarodni krivični sud izdao nalog za hapšenje Putina zbog navodnih ratnih zločina, šta to za njega znači
- Malo po malo, Rusi pobeđuju u Bahmutu
- „Mašina za mlevenje mesa“: Surova stvarnost mobilisanih ruskih regruta na frontu
Vlasti u Kremlju sumnjaju da iza eksplozije u kafiću u Sankt Peterburgu stoje ukrajinske tajne službe, a američki vojni analitičari ocenjuju da je pogibija proratnog blogera dokaz unutrašnjih borbi u Rusiji.
Poljska vlada je predala vlastima u Kijevu prve lovce „migove“, a potvrdile su i da u sredu u zvaničnu posetu Varšavi stiže Vladimir Zelenski.
Ruske snage bezbednosti oduzimaju strane pasoše visokim zvaničnicima i rukovodiocima velikih državnih preduzeća, objavio je britanski list Fajnenšel tajms.
Kako se navodi, to se radi „zbog paranoje zbog mogućeg curenja informacija i dezerterstva“.
„Pojačani pritisak odražava duboku sumnju Kremlja i FSB-a (naslednika KGB-a) u lojalnost pripadnika ruske civilne elite, od kojih se mnogi privatno protive ratu u Ukrajini i nezadovoljni uticajem koji on ima na njihov način života“, piše šef moskovskog biroa FT Maks Sedon, pozivajući se na sopstvene informisane izvore.
Dan 405.
- Napad ruskih trupa dronovima-kamikazama na Odesu, bez žrtava
- Britanska vojno-obaveštajna služba tvrdi da ruska komanda traži alternativu Vagneru
- Finska postala 31. članica NATO pakta
- Antiratna aktivistkinja optužena u Moskvi za terorizam zbog umešanosti u ubistvo blogera bliskom Kremlju
- U Melitopolju eksplodirao automobil načelnika oblasne okupacione uprave
- Fajnenšl tajms: Ruske snage bezbednosti oduzimaju strane pasoše visokim zvaničnicima i rukovodiocima velikih državnih preduzeća
- Međunarodni monetarni fond (MMF) odobrio je četvorogodišnji kreditni program za Ukrajinu u vrednosti od 15,6 milijardi dolara
- Amerikanci procenjuju da je u dosadašnjem toku rata koji traje više od godinu dana ubijeno ili ranjeno 220.000 ruskih vojnika, odobren novi paket vojne pomoći Ukrajini u vrednosti od 2.6 milijardi dolara
- U Rusiji uhapšen novinar američkog Volstrit džornala, osumnjičen da je špijunirao u korist Amerike – više pročitajte ovde, SAD traži njegovo hitno puštanje
- Generalštab Oružanih snaga Ukrajine navodi da se borbe oko Bahmuta nastavljaju i da su ukrajinske snage u toku dana odbile oko 20 neprijateljskih napada
- I dalje je neizvesno šta će biti sa Kijevsko-pečerskom lavrom i Ukrajinskom pravoslavnom crkvom koju vlasti u Kijevu optužuju da je bliska Moskvi – više o tome pročitajte ovde.
- Prema podacima Posmatračke misije UN za ljudska prava, u Ukrajini su zabeležene 133 žrtve seksualnog nasilja, među kojima 85 muškaraca, 45 žena i tri devojčice
- Više od 500 dece stradalo u Ukrajini od februara 2022, podaci UNICEF-a
Šta se desilo u Sankt Peterburgu
U Sankt Peterburgu, drugom najvećem gradu u Rusiji i rodnom gradu Vladimira Putina, došlo je do eksplozije u kafiću „Strit bar“, u kojoj je poginula jedna osoba, a još 16 povređeno, potvrdile su lokalne vlasti.
Potvrđeno je i da je u eksploziji poginuo Vladlen Tatarski koji je bio blizak Kremlju i izveštavao sa ukrajinskog ratišta.
Vladlen Tatarski je bio pseudonim pod kojim je izveštavao poznati bloger čije je pravo ime bilo Maksim Fomin, objavio je BBC ruski servis.
Prema nezvaničnim informacijama ruskih medija, eksploziv je navodno bio u statueti koja je bila uručena blogeru Tatarskom kao poklon.
Ruska policija uhapsila je Darju Trepovu (26), a sud u Moskvi optužio ju je za terorizam zbog umešanosti u ubistvo blogera.
Na video snimku koji su objavile ruske vlasti, najverovatnije snimljenom pod prinudom, čuje se kako Darja Trepova priznaje da je predala statuetu koja je kasnije eksplodirala.
Trepova, koja je antiratna aktivistkinja od ranije je bila na poternici Ministarstva unutrašnjih poslova, a njeno hapšenje je kasnije potvrdio ruski Istražni komitet.
Vladimir Putin, ruski predsednik, posthumno je odlikovao Tatarskog Ordenom za hrabrost.
Više o ovoj priči pročitajte ovde.
Ne smiruje se situacija oko Kijevsko-pečerske lavre, sedišta Ukrajinske pravoslavne crkve, posle naloga kijevskih vlasti da se sveštenstvo iz nje iseli.
Mitropolit Ukrajinske pravoslavne crkve Pavel Lebedu osumnjičen je i saslušan zbog, kako tvrde službe bezbednosti, „saradnje sa Rusijom i izazivanje i raspirivanje međuverske mržnje“.
O tom slučaju možete da čitate u posebnom tekstu.
A više informacija o Kijevsko-pečerskoj lavri pročitajte ovde.
Amerika odobrila novi paket vojne pomoći Ukrajini
Sjedinjene Američke Države najavile su novi paket vojne pomoći Ukrajini u vrednosti od 2.6 milijardi dolara.
Kako kažu iz Pentagona, ovaj paket će, između ostalog, uključivati veliki broj municije za sisteme HIMARS, konvencionalne artiljerijske granate, protivoklopne sisteme, malokalibarsko oružje i vozila.
Novi paket pomoći, koji je odobrio Džozef Bajden, američki predsednik, delom je obezbeđen iz vojnih skladišta, u vrednosti više od 500 miliona dolara, dok je najveći deo oko 2.1 milijarde dolara obezbeđen kroz Inicijativom za bezbednost Ukrajine (USAI).
Ova sredstva namenjena su za kupovinu PVO, kao i raznih raketnih sistema, ali i potrebne municije.
Vladimir Zelenski, ukrajinski predsednik je u video konferenciji pred Nacionalnim udruženjem guvernera Sjedinjenih Država izjavio da će obnova Ukrajine posle rata biti najveći evropski ekonomski projekat za više generacija.
„Na pitanje zašto bi Amerika trebalo da pomogne Ukrajini i ulaže u našu odbranu, odgovaram: pogledajte samo realnost.
„Ratom je razoreno više miliona ukrajinskih porodica, dok je isto toliko potražilo zaštitu od ruskog terora u drugim zemljama. Stotine ukrajinskih gradova i sela spaljeno je ruskom artiljerijom, raketama, avijacijom i iranskim bespilotnim letelicama koje koristi Rusija“, izjavio je on.
- Međunarodni krivični sud izdao nalog za hapšenje Putina zbog navodnih ratnih zločina, šta to za njega znači
- Ko je Ruskinja Marija Lvova-Belova optužena za ratne zločine
- Prisilnom deportacijom ukrajinske dece Rusija je počinila ratni zločin, kažu iz UN
- Vučić o Putinu i optužbama za ratne zločine: „Nisam hapsio ni one koje je tražio Hag“
‘Krim se mora osloboditi’
Ben Hodžis, penzionisani američki general i bivši komandant SAD vojske u Evropi smatra da je „Krim ključno mesto, koje mora da se oslobodi“.
„Možete uništiti sve ruske vojnike u radijusu od 200 kilometara oko Bahmuta, ali to neće uticati na strateški ishod rata.
„Stratešku situaciju može da promeni samo oslobođenje Krima, samo tako će Ukrajina postići pobedu“, izjavio je on za litvansku nacionalnu televiziju i radio kanal LRT.
Ukrajina će pokrenuti kontraofanzivu, kojom bi Krim mogao da se odseče od Rusije, smatra penzionisani general, kada se za to steknu uslovi.
Hodžis je dodao da ukrajinski generalštab ne bi saopštio vreme i mesto takve kontraofanzive, ali da se zna da ukrajinske snage stvaraju moćnu zasedu, a da je ne primenjuju u Bahmutu, zbog čega druge ukrajinske vojne jedinice plaćaju visoku cenu u ovom gradu, kako bi zaustavile ruske trupe.
„Sve što kažem o ovoj ofanzivi je samo moja pretpostavka, jer mogu da pročitam mapu kada razmislim o onome što se nadam da ću videti“, dodao je general.
![Rusija i Ukrajina: Vašington odobrio novi paket vojne pomoći Kijevu, Moskva traži alternativu Vagneru, tvrdi britanska služba 2 Godinu dana invazije](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/04/128684774_ukraine_one_year_on_serbian-nc-8.png)
Pročitajte ispovesti ljudi koji su preživeli užase rata u Ukrajini:
- Čovek koji se vratio iz mrtvih
- „Ovde je sada kao u Černobilju“: Život u gradu duhova na istoku Ukrajine
- „Kad granatiranje prestane, izdajnici će biti kažnjeni“ – šta kažu u Donbasu
- „Gde ćemo sva ta tela“: Život sa ljudima koji skupljaju mrtve u Buči
- Suživot sa mrtvima – užasi nadomak Černigova
- Zločini u Buči: „Žalim što i mene nisu ubili“
- „Mnogo je ljudi ostalo ispod ruševina“ – strašni prizori u gradu nadomak Kijeva
Pratite nas na Fejsbuku,Tviteru i Vajberu. Ako imate predlog teme za nas, javite se na [email protected]
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.