![Ukrajina, Rusija i Srbija: Vučić - Ne uvodimo sankcije Rusiji, niti ćemo da nacionalizujemo imovinu ruskih firmi 1 Vučić, Aleksandar Vučić](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/123486345_275008626_115775524371702_466194005472592266_n_b.jpg)
Tekst je ažuriran 2. marta
Srbija se nalazi pod „izuzetnim pritiskom usled tektonskih promena na svetskoj političkoj sceni“, ali će država preduzeti „sve mere“ kako bi umanjila uticaj na srpsku privredu i politiku zemlje, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u obraćanju 2. marta.
Rekao je da se Srbija na sednici Generalne skupštine UN 2. marta pridružila osudi napada na Ukrajinu zato što to „nismo smeli da prećutimo zbog istorije“.
Izrazio je bojazan da će doći do izbacivanja Rusije iz UN, što bi „moglo da povuče promenu Rezolucije 1244“ Saveta bezzbednosti UN o Kosovu.
Rezolucija 1244 usvojena je dan posle potpisivanja Vojno-tehničkog sporazuma iz Kumanova koji je označio kraj NATO bombardovanja SR Jugoslavije 1999. godine.
Između ostalog, potvrdila je „privrženost svih država članica (Ujedinjenih nacija) suverenitetu i teritorijalnom integritetu Savezne Republike Jugoslavije“ – države koja više ne postoji, ali je naložila povlačenje jugoslovenske vojske i policije sa Kosova i Metohije – stavljajući ovu teritoriju pod međunarodnu upravu.
Rusija je pokrenula invaziju na Ukrajinu 24. februara, a zvanični Beograd je više od 36 sati posle toga izneo stav da podržava teritorijalni integritet Ukrajine, ali i ne želi da uvodi sankcije Rusiji.
Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da Srbija najiskrenije žali zbog svega što se događa na istoku Evrope, ali nije direktno odgovorio na pitanje da li osuđuje agresiju Rusije.
„Srbija će se o pitanju sankcija rukovoditi isključivo zaštitom svojih vitalnih i ekonomskih i političkih interesa.
„Zbog iskustva sa sankcijama Zapada s kraja prošlog veka, ali i činjenice da su u Republici Srpskoj i dalje izloženi sankcijama, Srbija smatra da nije njen vitalni interes da uvodi sankcije bilo kojoj državi“, poručio je predsednik Srbije na prethodnoj konferenciji za novinare 25. februara.
Evropska unija je do sada uvela niz oštrih mera protiv Rusije i izrazila očekivanje da će se Srbija pridružiti.
Vučić je i 2. marta ponovio da Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji.
- Kada sve Srbija nije ušla u Evropsku uniju
- Lukašenko „uzvraća udarac” – šta se krije iza ekonomskih sankcija Srbiji
- Ruske snage ušle u Kijev, do sada poginulo najmanje 25 civila – podaci UN
Prvi put od 1997. godine, Generalna skupština UN održala je hitno zasedanje i 2. marta je usvojila rezoluciju kojom se osuđuje ruska invazija i poziva je da odmah povuče sve snage iz Ukrajine.
Za rezoluciju je glasala 141 država, protiv – pet (Rusija, Belorusija, Severna Koreja, Sirija, Eritreja), a 34 zemlje su bile uzdržan, među njima i zemlje bivšeg SSSR-a: Jermenija, Kazahstan, Kirgistan i Tadžikistan.
Srbija se na sednici GS UN pridružila osudi napada na Ukrajinu, u tekstu se nisu pominjale sankcije, rekao je predsednik Aleksandar Vučić u novom obraćanju.
„Nećemo da nacionalizujemo rusku imovinu“
Govoreći o uticaju rata na Ukrajinu na kretanja na tržištu energenata i prehrambenih proizvoda, Vučić je rekao da zemlja „ima robne i energetske rezerve za više od dva meseca“.
Dodao je da se radi na tome da se „u naredne dve nedelje do čepa“ napune sva skladišta u zemlji, dok u Evropi skaču cene energenata.
„Srbija će formirati devet ili deset timova koji će pratiti situaciju sa naftom, gasom i snabdevanjem drugim proizvodima“, naveo je Vučić.
Poručio je i da neće biti nacionalizacije ruske imovine u Srbiji.
„Ne želimo da otimamo ono što pripada Ruskoj Federaciji“, naveo je i dodao da će u slučaju da imaju poteškoća ponuditi dobru cenu.
Naš bankarski sektor je stoprocentno siguran, izjavio je Vučić i naglasio da država danas na računu ima više od 156 milijardi dinara, ili 1,4 milijarde evra.
„Imamo dovoljno novca“, dodao je.
Vučić je naglasio i da Srbija neće dozvoliti izvoz oružja u Ukrajinu, kao ni tranzit oružja preko teritorije zemlje.
![Ukrajina, Rusija i Srbija: Vučić - Ne uvodimo sankcije Rusiji, niti ćemo da nacionalizujemo imovinu ruskih firmi 2 Vučić, Aleksandar Vučić](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/123486349_274977829_3250254495261206_8743943756841962859_n_b.jpg)
Zvaničnici Evropske unije, koja je oštro osudila rusku agresiju i uvela paket sankcija Rusiji, očekivali su od Srbije da se i ranije priključi ovim merama, kao deo usklađivanja spoljne politike u procesu priključenja.
Vučić se zapitao i šta bi se desilo kada bi Srbija preko noći uvela sankcije Rusiji i ponudio je svoj odgovor
„Da uvodimo sankcije onima koji nama nisu uveli sankcije devedesetih, koji sada nisu uveli sankcije Republici Srpskoj, koji su nas 2015. sačuvali u Ujedinjenim nacijama?
„Mi to uradimo i sutra više nema Rezolucije 1244 – nema ničega.“
Navodeći da je umorniji nego ikad u dosadašnjem mandatu, predsednik Srbije rekao je da je bio izložen brojnim, gotovo neskrivenim pritiscima.
„Srbija se nalazi na evropskom putu jer je to njeno opredeljenje, ali neće hrliti u neprijateljstva jer neko od nje to traži“, rekao je Vučić 25. februara.
Zašto je Beogradu teško da se izjasni?
S jedne strane srpske diplomatske dileme stoji gotovo apsolutna zavisnost zemlje od ruskih energenata i podudaranje stavova Rusije i Srbije o nezavisnosti Kosova.
Rusija se, kao stalna članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, oštro protivila priznavanju nezavisnosti Kosova.
„Trebalo bi jako mnogo državničke hrabrosti da se ide nasuprot većinskom javnom mnjenju u zemlji, ali ja mislim da bi Srbiji to bilo itekako potrebno.
„U srpskom javnom mnjenju dominira emotivni, a vrlo često i iracionalni stav, pre svega zbog bombardovanja 1999. godine“, kaže diplomata Ivo Visković za BBC na srpskom.
S druge strane diplomatske dileme je činjenica da Ukrajina takođe nikada nije priznala nezavisnost Kosova, glasno joj se protiveći.
Na ukrajinskoj strani je i Evropska unija (EU), u čijem bi članstvu Srbija, bar prema zvaničnoj politici, želela da se nađe.
Evropske integracije podrazumevale bi usklađivanje spoljne politike Srbije sa EU, što su po ovom pitanju već učinile sve zemlje koje su u procesu pridruživanja – uz delimičnu ogradu Bosne i Hercegovine (BiH), gde su dva od tri člana Predsedništva BiH osudila ruski napad.
„Za male zemlje, jedna od teorija spoljne politike je teorija ćutanja koja podrazumeva da postoje situacije u kojima je nekoj zemlji rizično zauzeti bilo kakav stav – pozitivan ili negativan, pa čak i neutralan.
„Najčešće se govori o tome da postoji pretnja unutrašnje destabilizacije podeljenih društava i da se zbog toga bira ovakav stav“, smatra profesor zagrebačkog Fakulteta političkih nauka Dejan Jović u izjavi za BBC na srpskom.
![Ukrajina, Rusija i Srbija: Vučić - Ne uvodimo sankcije Rusiji, niti ćemo da nacionalizujemo imovinu ruskih firmi 3 Beograd, 24. februar 2022.](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/123417310_529772b9-46eb-4bcd-95a1-d1c589362e07.jpg)
On kaže da se ovakav stav razlikuje od uobičajenih neutralnih pozicija.
„To nije neutralnost, iako Srbija ima i formalnu odluku o vojnoj neutralnosti, jer bi ona bila svesna i trajna odluka za koju bi se tražila saglasnost u svim situacijama, kao i neka vrsta obećanja.
„To nije nesvrstavanje, već izbegavanje stava.“
Vojna neutralnost Srbije definisana je u Rezoluciji Skupštine Srbije koja je doneta u decembru 2007. godine.
Ipak, Jović dodaje da i politika neizjašnjavanja nosi niz problema.
„Paradoksalno je što je ta politika ostala od prethodnih vlasti, a predsednik Vučić sve kritikuje, dok je zapravo tu politiku prigrlio i promoviše je.
„U dosadašnjim situacijama, vidimo da je Vučić nastojao da izbegne bilo kakav odgovor, posebno tamo gde su dileme Kosovo ili evropske integracije – u ovom slučaju, to bi moglo da bude i direktno korisno za Srbiju.“
Ivo Visković, nekadašnji ambasador Srbije u Nemačkoj, pitanje opredeljivanja u svetskim krizama ilustrovaće anegdotom iz Hladnog rata, sukoba Istoka i Zapada u drugoj polovini 20. veka koji je vođen gotovo svim sredstvima, osim oružja.
„Kad su zemlje Varšavskog ugovora 1966. godine ušle u Čehoslovačku, bila je jedna šala sa pitanjem šta je to histerija u međunarodnim odnosima – kada Rusi tuku Čehe, a Jugosloveni vrište za njih.
„Mi smo jako dugo bili naviknuti da se izjašnjavamo o svim pitanjima, pa je tek pokojni premijer Zoran Đinđić u nekim situacijama govorio da je došlo vreme da se uopšte ne izjašnjavamo.“
Trupe Varšavskog pakta, istočnoevropskog vojnog bloka predvođenog Sovjetskim savezom, tenkovima su ugušile pokušaj reformi u tadašnjoj komunističkoj Čehoslovačkoj.
![Ukrajina, Rusija i Srbija: Vučić - Ne uvodimo sankcije Rusiji, niti ćemo da nacionalizujemo imovinu ruskih firmi 4 Beograd, 2018. godine](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/123417307_272b781b-9ddc-4781-9224-67854b8ad791.jpg)
Pogledajte video: Kako je Putin dočekan u Beogradu
Krim kao test
Kada je Rusija 2014. godine izvršila aneksiju Krima, poluostrva koje je deo Ukrajine, zvanični Beograd prvi put se našao u sličnoj komplikovanoj poziciji.
Evropska unija, kojoj Srbija zvanično teži da se priključi, uvela je sankcije Rusiji, očekujući od Srbije da im se pridruži u sklopu usaglašavanja spoljne politike.
To se, međutim, nije dogodilo.
Srbija nije glasala ni za usvajanje rezolucija u Ujedinjenim nacijama u kojima se osuđuje aneksija i konstatuje kršenje ljudskih prava na Krimu.
Ipak, Srbija nikad nije priznala Krim kao deo Rusije, opredeljujući se da na ovaj način poštuje teritorijalni integritet Ukrajine.
![Ukrajina, Rusija i Srbija: Vučić - Ne uvodimo sankcije Rusiji, niti ćemo da nacionalizujemo imovinu ruskih firmi 5 Beograd, april 2017.](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/123417312_91bb85bd-fd5f-4586-8535-8f3cbc5fb9b8-4.jpg)
Kolika je cena „teorije ćutanja“?
Iako postoji izreka da je „ćutanje zlato“, direktor briselske kancelarije Nemačkog instituta za međunarodnu politiku i bezbednost Dušan Reljić smatra da mu se cena već sad može nazreti.
„Podozrenje na Zapadu prema državama kao što su Mađarska i Srbija, koje imaju autoritarne vlasti i prilično izgrađene odnose sa Putinovim režimom, samo će da raste.
„Ljudi na Zapadu prepoznaju da se štampa bliska vlastima u Srbiji potpuno svrstala uz Putina koji je napao Ukrajinu, a to direktno srozava ugled Srbije“, smatra Reljić.
Zbog svega toga, diplomata Ivo Visković kaže da će odluke biti neophodne.
„Smatram da u ovoj situaciji ipak moramo da se izjasnimo – ne teškim rečima, ali u pitanju je pre svega principijelnost.
„Ne možemo očekivati podršku drugih po pitanju Kosova, ako se sami ne izjasnimo po ovom pitanju“, jasan je Visković.
Dušan Reljić smatra da nijedna vlast u Srbiji, koja namerava da ostane pri tome da je Kosovo u međunarodno-pravnom smislu deo Srbije, ne može da prihvati nasilnu promenu granica bilo gde.
![Ukrajina, Rusija i Srbija: Vučić - Ne uvodimo sankcije Rusiji, niti ćemo da nacionalizujemo imovinu ruskih firmi 6 Beograd, 24. februar 2022.](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/123417314_2a226a7e-7b2a-4a73-a0e8-f9720ca046fd.jpg)
Visković kaže da je zbog toga neophodno da odluke donese Srbija, ali i da Evropska unija pruži jasniju podršku.
„Na kratki rok, ta politika Srbije nije prijatna, ali na dugi rok, potrebno je naći hrabrosti i kod državnog rukovodstva, ali i razuma kod javnog mnjenja da se Srbija opredeli za evropsku budućnost.
„Tu bi Zapad trebalo da ima malo veću širinu u sagledavanju situacije na Balkanu – to jedino u Srbiji može dovesti do preokreta, davanje jasnog vremena članstva u Evropskoj uniji.“
Ukoliko to izostane, Dušan Reljić upozorava da bi jaz, pre svega ekonomski, između članica EU i zemalja koje praktično okružuje samo nastavio da raste i u periodu posle ukrajinske krize.
„Pametna politika Zapada i EU bila bi da sagleda šta može da uradi da bez odlaganja pospeši društveno-ekonomsku integraciju regiona sa Evropskom unijom.
„Kroz bespovratna ulaganja u saobraćajnu, energetsku i ekološku infrastrukturu, region i Srbija bili bi integrisani na Zapad jer trenutno dolazi do udaljavanja, a ne približavanja“, smatra Reljić.
Upozorava da samo neobavešteni mogu da se nadaju da će se u ovoj krizi stvoriti prečice za članstvo Srbije u EU.
- Putinova poruka Srbiji: „Imaćete dovoljno gasa ove zime“
- Koliko liče slučajevi Kosova i Nagorno-Karabaha
- Od Miloševića do Lukašenka: U kojoj meri protesti u Belorusiji podsećaju na druge
Da li ćutanje vodi ka novim nesvrstanima?
Kada je 1961. godine u Beogradu održana prva konferencija Pokreta nesvrstanih u tada duboko podeljenom svetu na Istok i Zapad, teorija neutralnosti dobila je sasvim novi oblik i pokušaj praktične primene.
Tadašnja socijalistička Jugoslavija bila je jedna od predvodnica pokreta koji je okupio zemlje koje su se našle između dva bloka.
„Jugoslavija je želela da ima konstruktivnu ulogu, zamišljala je novi svet, imala je veliki broj saveznika i formirala je alternativu blokovima, dok trenutno ne postoji takva mogućnost jer mi nismo u bipolarnom poretku sa čvrstim strukturama.
„Ipak, politika neutralnosti bi mogla da bude dobra osnova da se kaže da nas se ne može tretirati kao da smo članovi EU ili NATO“, smatra zagrebački politikolog Dejan Jović.
Sa njim je saglasan ambasador Visković koji smatra da svetski uslovi u potpunosti onemogućavaju sličnost pozicija tadašnje Jugoslavije i sadašnje Srbije – ma koliko da ta sličnost može delovati privlačno.
„U svetskim razmerama, mi iz vremena unipolarnog sveta ulazimo u multipolarnost i to bi direktno onemogućavalo nesvrstanost.
„U svetu postoji tri ili četiri vatre i tu je teško igrati politiku nesvrstavanja“, zaključuje Visković.
![Ukrajina, Rusija i Srbija: Vučić - Ne uvodimo sankcije Rusiji, niti ćemo da nacionalizujemo imovinu ruskih firmi 7 UGC](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/123410093_banerizaugc-640x120-6.png)
Želimo da ispričamo vašu priču: Da li ste vi ili vaši bližnji trenutno u Ukrajini?
Tražimo priče ljudi sa Balkana koji su trenutno u Ukrajini. Kakva je situacija u mestu u kome se nalazite i kako utiče na vas?
Popunite formular klikom na OVAJ LINK i podelite vaša iskustva sa našim novinarima.
Pratite nas na Fejsbuku,Tviteru i Vajberu. Ako imate predlog teme za nas, javite se na [email protected]
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.