![Litijum i poljoprivreda 1 Litijum i poljoprivreda 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2020/08/1602.jpg)
Koliko mi je poznato koncesije stranim institucijama i kompanijama na geološka istraživanja u principu se ne daju. Štaviše, geološki i rudni potencijali, a posebno lokacije, u državi se smatraju tajnom.
Naravno da nije moguće sve tajiti, ali se pribegava maksimalnom tajenju podataka o potencijalima i rezervama kao i geološkoj stratigrafiji. Zato države imaju svoje naučnoistraživačke institute i fakultete, koji geološku i rudnu stratigrafiju interno istražuju.
Na osnovu nalaza i niza drugih faktora se na kraju odlučuje da li će se pristupiti komercijalnoj eksploataciji. Za to su potrebne procene. Prvo ekološke procene i drugo ekonomske procene – zasnovane na osnovnom pitanju: Da li konkretno zemljište na površini može da donese veću dobit od one koja bi dolazila iz dubine – u ovom slučaju Jadra nameće se i pitanje devastacije prostora i širenje toksičnosti, kao i višedecenijskom, a moguće i viševekovnom problemu rekultivacije zemljišta.
Kada govorimo o većim dobitima sa površine zemlje, mislimo na poljoprivredu – strateški najvažniju granu privrede, definitivno važniju i od energetike.
Konkretno prostor Jadra predstavlja ogromni poljoprivredni potencijal, stalno i trajno obnovljiv i uz pametnu ekonomsku politiku, svakako može da pruži veću i neuporedivo veću dobit nego što bi u konačnici dao litijum i to ne računajući na štetne posledice eksploatacije i prerade rude.
Poljoprivreda daje jednako koristan produkt i nusprodukt, (kompust i energetska biomasa), dok ostale eksploatacije daju izvesnu korist produktu i ogromnu štetu od nusprodukta (jalovina i toksična jedinjenja), ali i koruptivni finansijski profit.
Autor je istoričar umetnosti
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.