!["Detalj" koji daje na težini - serije snimljene po istinitim događajima 1 "Detalj" koji daje na težini - serije snimljene po istinitim događajima 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/09/atom-3669818_1280-e1662538177339-1000x560.jpg)
Priče iz stvarnog života čine da se gledaoci osećaju kao deo iste, pišu Vijesti praveći listu nekih od najzanimljivijih serija zasnovanih na istinitim događajima.
„Stvarni događaji često su bili inspiracija ljudima iz filmske industrije da snime ostvarenja zasnovana na istinitim dešavanjima. Upravo taj “detalj” bi filmovima davao na težini. Sve češće se istinite priče mogu gledati u serijama. Priče iz stvarnog života čine da se gledaoci osećaju kao deo iste, a evo nekih serija koje su zasnovane na istinitim događajima“, pišu Vijesti.
”Černobilj”
Radnja predstavlja dramatizaciju istinite priče o jednoj od najgorih nesreća koje je izazvao čovek – eksplozije reaktora u nuklearnoj elektrani Černobilj, koja se desila 26. aprila 1986. godine. Pratimo hrabre ljude koji su se žrtvovali kako bi sprečili nezamislivu katastrofu, političku pozadinu, zataškavanje Sovjeta, načine prikrivanja posedica, akcije čišćenja i istragu naučnika kako i zašto se to desilo.
U nuklearnoj elektrani Černobilj u Ukrajini, u Sovjetskom Savezu, došlo je do velike eksplozije koja je izazvala širenje radioktivnih čestica širom Belorusije, Rusije, Ukrajine, pa sve do Skandinavije i zapadne Evrope. Džared Haris glumi Valerija Legasova, glavnog sovjetskog nuklearnog fizičara. Kao član krizne grupe, on je prvi uvideo nazamislive razmere katastrofe koja se desila. Stelan Skarsgard glumi sovjetskog potpredsednika vlade, Borisa Ščerbinu, koga Kremlj šalje da upravlja vladinom komisijom za Černobilj u satima nakon nesreće. Emili Votson glumi Ulanu Komjuk, sovjetsku nuklearnu fizičarku koja pokušava da razreši misteriju i otkrije šta je dovelo do katastrofe u Černobilju.
Ubrzo nakon emitovanja, serija “Černobilj” postala je najbolje ocenjeni sadržaj prema podacima IMDB-a, prestigavši dugogodišnje omiljene serije publike kao što su “Game of Thrones”, “Breaking Bad” i “The Wire”.
”Narkos”
Narcos prati uspon i pad narko-bosa Pabla Eskobara i njegov enormni biznis dilovanja kokainom u Kolumbiji. Eskobar nije jedino istinito ime u ovoj seriji, već pratimo i iskustva Stiva Marfija i Havijera Penu, agenate Uprave za suzbijanje narkotika koji su se stoički trudili da zaustave trgovinu droge. Prva sezona prikazuje Eskobarove karijerne početke krajem sedamdesetih, kad se zainteresovao za trgovinu kokainom, pa sve do jula 1992. Bio je ustoličeni trgovac na crnom tržištu u Medeljinu, upravljajući kamionima ilegalnih dobara (alkohol, cigarete, kućnim aparatima) u vreme kad je to bilo strogo zabranjeno, kad je upoznao Matea Morena, čileanskog odmetnika i hemičara iz podzemlja, koji mu je predložio da zajedno sarađuju – s tim da Moreno proizvodi, a Eskobar da distribuira novu, profitabilnu drogu – kokain. Ostalo je istorija…
”Des”
Britanski mini-serija prati grimizne događaje 1983. godine i krvoločne zločine koje je počinio Denis Nilsen. Nilsenje neopaženo ubio više dečaka i mladića u svom stanu između 1978. i 1983. g. Serijski ubica razotkriven je kada su ostaci žrtava počeli da se pojavljuju o odvodu komšiluka, pa su susedi počeli da prijavljuju policiji da im se iz slavina i odvoda pojavljuju komadići kože i kostiju. Serijski ubica i nekrofil targetirao je dečake i mlađe muškarce, uglavnom su bili beskućnici ili homoseksualci.
Des je trodelna dramska serija koja se bavi jednim od najzloglasnijih slučajeva u britanskoj kriminalističkoj istoriji, onim serijskog ubojice Denisa Nilsena. Ispričana kroz prizmu trojice muškaraca – Denisa Nilsena, višeg inspektora Pitera Džeja te biografa Brajana Mastersa. Serija istražuje lične i profesionalne posledice kontakta s čovekom poput Nilsena.
”Mindhunter”
Zasnovana na knjizi Mindhunter: Inside the FBI’s Elite Serial Crime Unit, ova serija se bavi realnim i fiktivnim likovima (na primer, Vendi Kar zaista postoji, dok Holden Ford ne). Mindhunter prati dva FBI agenta koja pokreću istraživački projekat u cilju da razumiju psihologiju serijskih ubica, tj. da li postoje određene osobine, iskustva ili poremećaji koji ih povezuju, čineći ih da rade gnusna dela. Agenti rade intervjue sa zločincima, među kojima su Edmund Kamper, Montie Risel, Džeri Brudos, Ričard Spek, Vejni Viliams, Čarls Menson i drugi.
”The Act”
Di Di Blančard i njena ćerka Džipsi su 2009. godine proglašene za najbolju majku i najhrabriju ćerku, ali sedam godina posle tragičnih događaja objavljen je članak: “Di Di je želela da njena ćerka bude bolesna, a Džipsi je želela da ubije svoju majku”. Kako su američke miljenice postale najbizarniji duo koji je svet video?
”The Act” je serija zasnovana na istinitim događajima i prati ružičasti život majke i ćerke u novoj kući koju su dobile nakon što im je uragan “Katrina” uništio dom u Luizijani. Devojčica koja boluje od kancera, astme, epilepsije i atrofije mišića je zavisna od majke koja sve drži pod kontrolom. Majka poseduje ogroman orman sa 300 vrsta lekova, aparate za astmu, lekarski karton Džipsi i ogromnu ljubav prema Minhauzenovom sindromu koji neguje 15 godina.
”When They See Us”
Oskarom nominovana Ava Duvernaj je režirala ovu seriju koja prikazuje famu oko incidenta koji se 1989. godine desio u njujorškom Central parku, kad je džogerka napadnuta i silovana, a petorica afroameričkih i latino momaka pogrešno osuđena na zatvorske kazne koje su varirale od šest do dvanaest godina. Pored incidenta i suđenja, “When They See Us” prikazuje živote momaka i njihovih porodica i van policijske stanice. Svi su kasnije oslobođeni kad je drugi zatvorenik priznao zločin.
Ceo slučaj je bio tema nacionalnog interesa, podstičući negodovanje javnosti upućeno pravnom sistemu Njujorka i bezakonju, kriminalnim radnjama mladih i nasilju prema ženama. Nakon što su zatvorenici oslobođeni, slučaj je postao primer rasne netrpeljivosti, diskriminacije i nejednakosti u pravnom sistemu i medijima. Sva petorica momaka su tužila grad Njujork i dobila sumu od 41 miliona dolara 2014. godine.
”Landsscapers”
Suzan i Kristofer Edvards 2014. godine osuđeni su na 25 godina zatvora zbog dvostrukog ubistva koje su lukavo prikrili. Možda dokazi nisu na njihovoj strani, ali sve do dana današnjeg tvrde da su nevini. Posle 15 realativno mirnih godina Edvardovosih i nekoliko provedenih u Parizu, pakao koji su napravili u dvorištu otvorio je svoja vrata. Toliko je prošlo od nasilne smrti oca i majke Suzan Edvards koje je Kristofer zakopao u dvorištu njihove kuće. Šanse da ih neko razotkrije bile su ravne nuli. Na njihovu veliku žalost, razgovor Kristofera i njegove maćehe usred najveće finansijske krize koja ih je snašla u Francuskoj pokrenula je točak iščašenih i grimiznih događaja, ali i sumnju zašto su ubili Suzanine roditelje i kako je moguće da ovako fini i pristojni ljudi mogu da urade najgoru stvar na svijetu.
”Genius”
Genije je američka antologijska istorijska dramska serija koju je razvio Noa Pink i Kenet Biler. Prva sezona serije prati dva perioda života Alberta Ajnštajna: prvi period kada je radio kao zapisničar patenata dok se mučio da dođe do pozicije predavača i do doktorata, te drugi period kada je radio kao fizičar poštovan zbog svoje teorije relativnosti.
Druga sezona prati dva perioda života Pabla Pikasa: prvi period kada je kao mladić otkrio svoj talent, te drugi period kada se poznati umetnik mučio sa usponom fašizma i cijenom slave.
”Unbelievable”
Serija do detalja prikazuje tešku priču, u kojoj je u pitanju dramatizacija niza silovanja koja su se desila od 2008. do 2011. u Vašingtonu i Koloradu. Naime, ovo je mučna i teška priča o tinejdžerki Mari Adler. Stvarna Mari bila je usvojeno dete koje je prošlo brojne starateljske domove, da bi se skrasila u Linvudu u saveznoj državi Vašington. Sa 18 godina smestila se u subvencionisani stan, a jedne se noći probudila i pored kreveta zatekla muškarca s nožem koji ju je vezao njenim pertlama, zapušio joj usta i satima je silovao. Bilo je to 2008. godine. Mari je pozvala policiju, koja je uzela njenu izjavu, ali njena bivša starateljka Šenon Mekviri i advokatica Pegi Kaningem smatrale su da je Mari sve izmislila i podstakle policiju da tu prijavu tretira kao lažnu. Mari je popustila pod pritiscima i izjavila da je ipak možda sve bio košmar izazvan stresom. Kažnjena je sa 500 dolara zbog lažne prijave i bila označena kao lažljivica. Njen život se pretvorio u pakao koji je doveo do toga da je čak razmišljala o samoubistvu.
Paralelno, ne znajući za Marin slučaj, detektivke Stejsi Galbrajt i Edna Henderšot iz Kolorada prate trag serijskog silovatelja, koji provaljuje u domove žena, siluje ih, fotografiše i prisiljava da se nakon svega okupaju kako bi uništile dokaze. Na kraju su uspele da ga uhvate. Ratni veteran Mark O’Liri osuđen je za 28 slučajeva silovanja u Koloradu na 327,5 godina zatvora. Na njegovom kompjuteru su, između ostalih, pronašli i fotografije Mari Adler.Ova mračna drama bazirana je na istinitoj priči, a u osnovi je “Neverovatna priča o silovanju”, koju su napisali Kristijan Miler i Ken Armstrong, a za koju su 2015. dobili Pulicerovu nagradu. U tom članku, autori su ispratili slučaj kroz iskustvo prave Mari s jedne strane, i kroz rad dviju detektivki s druge.
”The Staircase”
Jedna od najintrigantnijih misterija do danas i dalje je slagalica koju je teško upotpunosti rešiti. U 2 sata 40 minuta, 9. decembra 2001. godine, u Daramu u Severnoj Karolini, Majkl Piterson, američki pisac i novinar, nazvao je Hitnu pomoć kako bi, u potpunoj panici, plačljivim glasom, prijavio nesreću.
https://youtu.be/TftAFQflBy8
Njegova supruga Ketlin Piterson, pala je niz stepenice u njihovom domu. Smrt voljene supruge, tragovi krvi i način na koji je povređena izazvalo je sumnju policije, ali je ujedno poslužilo kao šlagvort političkim protivnicima Majkla Pitersona koje je pisac kritikovao u kolumnama za lokalne novine. Komplikovan sudski slučaj, optužbe da je homoseksualac i da je zato ubio suprugu, pa do sumnji da je Katlin Piterson bila teški alkoholičar, samo su kap u moru svih priča iz prošlosti koje komplikuju već komplikovan slučaj.
”The Spy”
Saša Baron Koen publici je poznat po parodijama, ali ova serija je daleko od toga. On tumači Elija Koena, jevrejsko-egipatskog imigranta kog je regrutovala izraelska obavještajna agencija Mosad i kao biznismena ga tajno poslala u Siriju šezdesetih godina prošlog vijeka. Njegova misija je da pronađe dokaze o vojnim misijama Sirije i spreči napade. On će se polako infiltrirati u krugove moćnika u Siriji, kao jedan biznismen, da bi saznao šta se dešava na jednom području sa vojskom. Njegova misija je bila uspešna, pa je nastavio da radi kao šijun, te postao jedan od najpovjerljivih ljudi u državi. Svojom smirenošću upoznaje najvažnije ministre, generale, nove prijatelje koje će iskoristiti kako bi saznao za napade. Putem telegrafa je slao poruke nazad u Izrael o napadima koji će se desiti, da bi ih oni mogli sprečiti. Njegov novi život kroz seriju je prikazan kao da je uzeo maha na njegov identite.
”Black Bird”
Adaptacija autobigrafije “In with the Devil: a Fallen Hero, a Serial Killer, and a Dangerous Bargain for Redemption” prati turbulentan život Džejmsa Kinija, sina uglednog policajca, koji nije nastavio očevim stopama. Umesto na strani zakona, zaigrao je na mračnoj strani tržišta za nabavljanje i dilovanje narkotika.
”Black Bird” nije priča o dileru droge, već o njegovom budućem zatvorskom cimeru Lariju Hilu. Lari Hil je ubica, silovatelj i osumnjičen je za višestruka ubistva devojčica i tinejdžerki u periodu od 1981. do 1994. godine. Iako je u navratima priznavao zločine opisujući ih kao snove koji na sudu nisu mogli da prođu kao adekvatno priznanje, da bi ih potom povlačio vadeći se na neuračunljivost, Džejmsov zadatak je da se zbliži sa ozloglašenim ubicom i otkrije gde su tijela.
”Alias Grace”
Grace Marks je irska imigrantkinja u Kanadi i radi kao spremačica u trenutku ubistva njenog poslodavca i njegove kućne pomoćnice. Šesnaestogodišnja Grejs je osuđena kao saučesnica ubistva i potom prebačena u ustanovu za mentalno oboljele.
Tamo, priču svog života prepričava psihijatru koji se nada da će dokazati njenu nevinost. Ova istinita priča o brutalnom dvostrukom ubistvu je originalno adaptirana u roman Margaret Atvud, a što se tiče Grejs Marks – do danas se ne zna da li je bila uključena u ubistvo ili ne…
”DAHMER – Monster”
Ova serija prati genezu sociopatske ličnosti Džefrija Damera. Serijski ubica koji je usuđen na 15 uzastopnih doživotnih robija zbog ubistava 17 muškaraca i dečaka (od 1978. do 1991) nad čijim je beživotnim telima bludničio.
https://youtu.be/NVHHs-xllqo
U pojedinim slučajevima bilo je nekrofilije, a u drugim i kanibalizma. Upravo o njemu, ali i o dosad nepoznatim pričama o nekim njegovim žrtvama, govori 10 epizoda serije koja je naišla na podeljene reakcije kritike. Sam pomen imena Džefrija Damera pre tri decenije unosio je osećaj nemira i besa kod ljudih, a sada sličnu stvar izaziva oživaljvanje tragičnih događaja u vidu mini-serije. Pored sporadičnih pozitivnih reakcija kritike i publike, najvećim delom, adaptacija je izazvala zabrinutost zbog trenda oživljavanja tragedija i kopanja po ranama porodice koji su izgubili svoje najmilije jer su posle mnogo godina preko drugog medija ponovo suočeni sa oživljavanjem mučne prošlosti onih koje su izgubili.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.