![Novi sajam 99,99 posto dogodine 1 Novi sajam 99,99 posto dogodine 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2020/06/II01foto-Stanislav-Milojkovic.jpg)
Odluka da se 65. Međunarodni sajam knjiga u Beogradu sa tradicionalnog oktobarskog termina pomeri za srednu decembra, ukoliko epidemiološke prilike budu dozvolile, za većinu sagovornika Danasa iz izdavačkih kuća znači da je 99, 99 posto izvesno da ove manifestaicije ove godine neće biti.
Odluku o pomeranju termina nije doneo Odbor sajma knjiga, već su iza nje zajedno stali predsednik ovog tela akademik Dušan Kovačević, gradski sekretar za kulturu Ivan Karl i generalni direktor Beogradskog sajma Danka Selić. Iako je priča o ovogodišnjem Sajmu knjiga, najvećem u ovom delu Evope, institucionalno ozbiljno otvorena tek u avgustu, izdavači su, svaki za sebe, već osmislili alternativno obeležavanje “meseca knjige u oktobru”, ali će zajednička akcija najverovatnije izostati.
U Udruženju izdavača i knjižara Srbije, koja okuplja najveći broj izdavačkih kuća, našem listu juče je rečeno da odluka o odlaganju Sajma knjiga za decembar još nije razmatrana.
Udruženje na tu temu za sada nije zakazalo sastanak na kome bi se razgovaralo i o alternativnom zajedničkom odgovoru izdavača na ovu situaciju.
– Odluka o odlaganju Sajma za decembar je privremeno rešenje. Konačno rešenje moglo bi da bude da 2020. neće biti Sajma knjiga, jer slutim da zdravstvena situacija u decembru ništa neće biti bolja nego sad. Realno je da se 65. Sajam knjiga održi iduće godine, a svaki od izdavača na svoj način će obeležiti mesec knjige u oktobru. To će uraditi i Laguna u svojim knjižarama velikim sajamskim popustima i drugim programima – kaže za Danas Dejan Papić, predsednik Udruženja izdavača i knjižara Srbije i vlasnik izdavačke kuće Laguna.
On objašnjava da je “Odbor Sajma knjiga razmatrao mogućnost održavanja ove manifesticije sa ograničenim brojem posetilaca, ali da se otvorilo niz praktičnih problema – od dozvoljenog broja ljudi u sajamskom prostoru u kome je i veliki broj zaposlenih na štadovima do vraćanja *prekobrojnih’ posetilaca. Papić tvrdi da se o ideji o produženom trajanju Sajma na Odboru nije razgovaralo, iako je sad pominju neke njegove kolege izdavači.
– Odluka o odlaganju Sajma je racionalna i svi smo bili spremni da se tome podredimo – izdavači, organizatori, gradski Sekretarijat za kulturu. Ali, niko od izdavača nije sedeo skrštenih ruku čekajući da li će sajma biti ili ne. Ovo je vreme u kome, zbog pandemije, niko ništa ne može unapred da planira ni u privatnom niti u poslovnom životu. Naša ideja bila je da se na otvorenom prostoru organzuje festval knjige. Predložili smo: Knez Mihailovu ulicu, Plato ispred Filozofskog fakulteta i Trg republike kako bi to bila žila kucavica kuturnog života grada – objašnjava za Danas Zoran Hamović iz Udruženja profesionalnih izdavača Srbije i direktor i glavni urednik izdavačke kuće Clio.
U Cateni Mundi smatraju da je o 65. Sajmu knjige, da je bilo dobre volje, trebalo da se razgovara u maju ili junu, a ne krajem avgusta i septembra.
– Da državni službenici nisu sedeli skrštenihh ruku, ne radeći ništa za plate koje primaju, ne bismo došli u situaciju da se o Sajmu razgovara tek kad su izdavači u avgustu izašli sa zahtevom da se smanji cena zakupa sajamskog prostora od 20 evra po kvadartom metru, što je Beogradski sajam odbio. Sajam, knjiga, koji je održan i u haotičnim uslovima posle NATO bombardovanja 1999. i 2000, ove godine je, zbog korone, mogao da traje dve nedelje sa ograničenim brojem posetilaca, kao neka vrsta salona knjige. Moglo je da se ide i na manje cene zakupa, ali to zahteva angažovanje i orgazaciju – kaže za naš list Branimir Nešić, direktor i urednik Catene Mundi.
Na primeru svoje izdavačke kuće, Nešić navodi da je za zakup prostora, opremu štanda, angažovanje prodavaca potrebno oko pola miliona dinara.
– To znači da za pokrivanja svih sajamskih troškova i štampanje knjiga Catena treba da zaradi bar milon dinara. Do sada smo uvek bili u plusu, ali ove godine u uslovima pandemije, pod uslovima u kojima radimo, to je gotovo nemoguće. Treba uzeti u obzir da veliki broj izadavača živi od prodaje knjiga i od toga što proda na Sajmu knjiga. Činjenica da se država nije angažovala da nađe rešenje za Sajam knjiga pokazuje da joj nije stalo do knjige i kulture, već je zanimaju samo rijaliti programi i podanici koji čekaju pojavljivanja vođe na ekranu. Ovo što se događa sa Sajmom knjiga pokazuje i razliku između ozbljne kulturne politike, koja podrazume ozbiljno planiranje i državnog marketinga koji je genijalnom proglasio ideju o odlaganju manifestacije za decembar, kad situacija sa koronom teško da će biti bolja. To praktično znači da se na Sajmu knjiga vidimo najverovatnije 2021. – ističe Branimir Nešić.
Catena mundi će, prema njegovm rečima, nastojati da on-lajn tribinama i velikim sajamskim popustima koji su već krenuli na sajtu i knjižari ovog izadavača tokom oktobra realizuju svoj sajamski program.
– Kao i većina drugih izdavača smatrali smo da u ovoj situaciji, prvenstveno zbog bezbednosti posetilaca i osoblja koje radi u sajamskim halama, nema smisla održavati Sajam u njegovom tradicionalnom terminu, bez obzira na to što je za sve nas to jedan od najvažnijih događaja u godini i na neki način se svi orijentišemo prema njemu. Ne verujem da će se situacija bitno promeniti do decembra, a naročito će biti teško održati bilo kakve susrete sa autorima ili dovesti strane pisce, na šta su čitaoci navikli. Atmosferu Sajma na koju smo navikli možemo dobiti jedino ako u sajamske hale ulazimo bez straha, ako su i osoblje na štandovima i čitaoci bezbedni. Naša kuća je zbog toga za poslednju nedelju oktobra pripremila razne on-lajn aktivnosti i posebne popuste za kupovinu knjiga koji će, nadamo se, bar delimično zameniti posetu Sajmu – objašnjava za Danas Ljiljana Marinković, direktor Kretivnog centra.
Veliki broj izdavača poslednjih godina zalagao se za promenu koncepta Sajma knjiga. Na pitanje da bi gotovo izvesna pauza u organizovanju beogradskog bazara knjiga mogla da se iskoristi za poboljašanje ove manifestacije, sagovornici Danasa sad više kritikuju problematične sajamske programe, nego sam koncept.
– Beogradski sajam knjiga jedan je od najvećih u Evropi. Veći je od Moskovskog, najznačajniji u regionu, što znači da je na pravom putu i da koncept ne treba menjati. Ali, svakako treba raditi na novim, kvalitetnim sajamskim programima u čiju pripremu treba uključiti izdavače, koji sad nisu ni članovi Odbora sajma knjiga – ukazuje Dejan Papić.
Zoran Hamović smatra da je, ipak “sad svako vreme za rez, jer Sajmom knjiga upravljaju ljudi koji se ne razumeju u izdavaštvo”.
– Divni ljudi u Odboru sajma knjiga, naši prijatelji, stavljeni su u nezgodan položaj da odlučuju o stvarima koje im nisu bliske i da podvrđuju odluke tehničke prirode, čime su svedeni na agente na prodaju prostora. Sve se svelo na prodaju i priče ko je gde dobio prostor. Sajmu su potrebni programi koji će razvijati i unaprediti profesiju. Izdavači su postali taoci izlagača i mi moramo da zaštitimo profesiju kroz planiranje programa i odvajanje profesije od blata – smatra Zoran Hamović.
Korona, bankrot, rasprodaja
– Organizovanje Sajma knjiga u decembru ne bih povezivao sa karantinom za Kovid 19 koji je u jednom trentku bio otvoren u Hali 1. Od toga je mnogo gore to što za sve vreme ove pandemije Beogradski sajam nije imao nikakve aktivnosti i što je ostao bez prihoda. Mora mu se pomoći jer mu predstoji put u bankrot. Snižavanjem njegove cene preti opasnost da i on postane predmet rapsprodaje kao što su to Beograđanska i Centar “Sava”. Izdavači nisu vinovnici problema u kojima je Beogradski sajam, niti su u prilici da mu finansijski pomognu. Mi sa Sajmom imamo dobru saradnju, a naš problem su programi Sajma knjiga što je druga adresa – ističe Zoran Hamović.
Trajne posledice pendemije
– Ne mislim da je potrebno suštinski menjati koncept Sajma, ali treba insistirati na tome da on zadrži i svoju prodajnu dimenziju, i što kvalitetniju programsku delatnost. Mi smo na svakom Sajmu imali u gostima brojne domaće i strane pisce i znamo da se uslovi u kojima se programi odvijaju mogu mnogo poboljšati. Isto važi i za organizaciju štandova i sajamskog prostora. Poslednjih godina sve veći deo komunikacije među izdavačima, promocije i prodaje knjiga odvija se on-lajn, pa i najveći svetski sajmovi, poput Bolonjskog i Frankfurtskog sajma, nastoje da osavremene svoje programe i učine ih što atraktivnijim. Sigurno je da i naš Sajam mora razmišljati u tom pravcu – kaže Ljiljana Marinković. Na pitanje kako vidi ulogu države u opstanku izdavačke delatnosti i sajmova kniga u vreme pandemije, ona odgovara da su “neke mere preduzete, što je dobro, ali da će posledice pandemije na izdavačku delatnost biti velike i trajaće dugo”. Njen stav je da bi “bilo neophodno povećati sve fondove za podršku izdavaštvu i kulturi uopšte”.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.