![U Sarajevu se održava drugi Festivala Aljazeera Docs 1 U Sarajevu se održava drugi Festivala Aljazeera Docs 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2019/09/festival-aljazera-docs.jpg)
Glavni grad Bosne i Hercegovine je u znaku drugog Alajzeera Docs festivala koji se održava u ovdašnjem Sinema sitiju.
Projekcije su ispunjene gotovo do poslednjeg mesta, a na izlasku iz sale publika je ocenjuje svaki prokazani film ocenama od jedan do pet. Na otvaranju u petak uveče prikazan je film „Za Samu“ autora Vade Alktib i Edvarda Votsa.
To je priča o intimnom i epskom putovanju kroz ratno iskustvo jedne žene, a film je izraz ljubavi mlade majke prema ćerki i govori o autorkinom životu tokom pet godina ustanka u Alepu, u Siriji, kada se ona zaljubljuje, udaje i rađa Samu dok besni rat. Suočava se sa dilemom otići ili ostati. Ovaj film prepun je potresnih scena stradavanja civila, a nakon projekcije Vada Alkatib se uključila videobimom iz Londona. Publika ju je pozdravila stojeći aplauzom od nekoliko minuta. Ovo ostvarenje dobilo je više međunarodnih nagrada među kojima je najznačajnija ona Filmskog festivala u Torontu.
U subotu je pažnju publike privukao film Roberta Tomića Zubera „Pitaj slobodno“ posvećen kontroverznom problemu vakcinacije dece u Hrvatskoj, ali i u drugim zemljama regiona. Zuberov film govori o tome da li je vakcinacija tabu ili dogmatska tema o kojoj se ne sme govoriti, voditi dijalog. Autor se takođe pita šta se zbiva sa onima koji se usude da postave pitanja poput ovih da li su to jednostavno luđaci koji ugrožavaju društvo, naročito decu, sa svojim teorijama zavere.
Dokumentarac „Neverovatno putovanje“ (The Long Shot) Alvara Gonsalesa Aljera i Olivera Valijentea takođe je prikazan u takmičarskom programu festivala. To je priča o reprezentativcima ratne košarkaške reprezentacije Bosne i Hercegovine iz 1993. koja prati njihov izlazak iz opkoljenog Sarajeva i odlazak na Evropsko prvenstvo. Ovaj dokumentarni film doživeo je velike ovacije i izazvao duboke emocije, a otkriva manje poznate detalje o tome kako su košarkaši, reskirajući svoje živote, uspeli da izađu iz BiH i „pobedama na sportskom terenu širiti istinu o agresiji na tu državu“, kaže se u najavi filma.
Juče su prikazana još sva interesantna ostvarenja. Jedno je „Bellingcast istina i poluistina“ Hanasa Pola koji priča priču o revolucionarnom usponu „građanskog istraživačkog novinarstva“, poznatog kao Belingket. Reč je o grupi internet istraživača posvećenih razotkrivanju istine u nejasnim medijskim pričama iz celog sveta: od obaranja aviona Malezija Erlajnza (MH17) do građanskog rata u Siriji ili misterioznog trovanja ruskog špijuna u Velikoj Britaniji. Iz svoje doma u Lejčesteru pravi vođa grupe Eliot i njegov tim tragača za istinom preispituju rad novina, mreža i vlada.
Drugi film je „Feministikinja“ Viktora Nordeskiolda koji govori o četvorogodišnjem mandatu švedske ministarke spoljnih poslova Margot Valstrom, poznate po hrabroj feminističkoj politici i oštrom, ali empatičnom pristupu svetskim zbivanjima. Zabeleženi su njeni energični pregovori sa Saudijskom Arabijom, Izraelom i Severnom Korejom, kao i izrazito jaka kampanja za mesto Švedske u Savetu bezbednosti UN, dok ona lično pokušava da ostane smirena uprkos pretnjama smrću i zastrašivanjima.
Slogan ovogodišnjeg izdanja festivala je „Promena“. U takmičarski program uvršten je 12 filmova. Međunarodni žiri festivala koji treba da dodeli Glavu nagradu festivala i Programsku nagradu neće imati lak zadatak.
– To su izuzetni filmovi. Potpuno sam oduševljen raznovrsnošću i ozbiljnošću s kojom su napravljeni. Na jednom mestu imate film iz Estonije ili iz Kenije i Holandije. Ovo je zlatan festival zato što sigurno šalje poruke velikim grupama ljudi i na neki potencijalni način menja stvari u pravom pravcu – kaže za Danas član međunarodnog žirija reditelj Ademir Kenović.
Pored njega u žiriju su još Tihjeri Detaj iz Belgije, Viktorija Brus iz SAD, Ivana Pauerova iz Češke i Adel Ksiksi predstavnik Al Jazeera Documentary Channel.
TV format
Specifičnost ovog festivala ogleda se u tome što su dokumentarni filmovi pripremljeni prema svetskom standardu za televizijsko emitovanje, odnosno ograničenog su trajanja prema televizijskom formatu do 55 minuta.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.