![Bes građana Mjanmara prikriven prividno mirnim ulicama 1 Bes građana Mjanmara prikriven prividno mirnim ulicama 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2021/02/1605foto-EPA-EFE-LYNN-BO-BO-e1617783113248.jpg)
Vojska Mjanmara držala je čvrstu kontrolu nad zemljom, dan pošto je izvela državni udar i privela brojne visoke zvaničnike i de fakto liderku Aung San Su Ći, za koju juče i dalje nije jasno gde se nalazi.
Postupci vojske izazvali su brojne osude građana Mjanmara i međunarodne zajednice, a predsednik Sjedinjenih Država Džozef Bajden zapretio je sankcijama, poručivši da „vojska ne sme da nadvlada volju naroda“, i pozvao vlade drugih zemalja da pojačaju pritisak kako bi oni koji su privedeni bili pušteni na slobodu.
Vojska tvrdi da su njeni postupci u skladu sa ustavom Mjanmara, ali izbegava da odgovori na sve oštrije kritike.
Kako prenosi Gardijan, na ulicama Jangona je juče, bar „na površini“, delovalo kao da je život nastavio normalno da se odvija i nije primećeno povećano prisustvo snaga bezbednosti.
Na Fejsbuku se pojavio jedan post u kojem se navodi da je Aung San Su Ći u pritvoru u svojoj zvaničnoj rezidenciji, ali ta informacija nije mogla da bude proverena i potvrđena.
Jedan od zvaničnika iz njene stranke Nacionalna liga za demokratiju izjavio je da je izvršni komitet stranke zahtevao da ona bude puštena na slobodu što je pre moguće, kao i da je od vojske zatražio da prizna rezultate novembarskih izbora i da parlament počne sa radom ove nedelje, kao što je i planirano.
Prema izveštaju agencije AP, više stotina članova parlamenta Mjanmara ostalo je zatvoreno u kompleksu vladinih zgrada u glavnom gradu.
Jedan neimenovani zvaničnik rekao je ovoj agenciji da on i oko 400 drugih zvaničnika mogu da razgovaraju međusobno unutar kompleksa i da komuniciraju sa svojim zamenicima telefonom, ali da im nije dopušteno da napuste kompleks u Nejpjidou, čiju unutrašnjost obezbeđuje policija, a spoljnji deo vojska.
Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš upozorio je da puč, koji se dogodio deset godina pošto je Mjanmar počeo izlazak iz direktne vojne uprave, predstavlja „ozbiljan udarac za demokratske reforme“.
Iako ulice Jangona deluju mirno, mnogi građani su besni zbog ovih događaja.
„Vojska je već upravljala zemljom pet decenija. Trebalo je veoma mnogo napora da se povrati demokratija, a sada je ona nestala, tek tako, preko noći. Ne očekujemo više ništa dobro od ove zemlje“, izjavila je za Gardijan Kin, učiteljica iz Jangona.
„Što se tiče vojske, oni nemaju ni grama empatije. Spremni su da ubijaju civile iz svojih sebičnih pobuda. Posle ovoga mi se gade, oni su gomila čudovišta“, rekla je ona.
Mjei (69), trgovac izvoznik koji je pobegao na Tajland tokom prodemokratske pobune 1988, kaže da ne može da prihvati to što se dogodilo.
„Želim našu vladu nazad. Ili to, ili da se umešaju strane zemlje“, kaže on i dodaje da prezire pripadnike vojske, koje opisuje kao nepismene i nezakonite.
„Oni nemaju ni sposobnost ni pravo da upravljaju nama. Oni nemaju nikakvo poštovanje prema narodu“, rekao je Mjei.
On se plaši da će zbog postupaka vojske štetu pretrpeti i razvoj zemlje i poslovi i prihodi građana.
„Ali mi gledamo i nadamo se. Ovo nije kraj. Istorija će se ponoviti iznova i iznova“, zaključio je on, pridruživši se mnogim drugim stanovnicima Mjanmara u pozivu međunarodnoj zajednici da izvrši pritisak na vojsku.
Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija je već kritikovan zbog toga što nije odgovorio na prethodne zloupotrebe koje je počinila vojska, kao što su nasilne akcije u mjanmarskoj državi Rakin 2017. godine, zbog kojih je oko 700.000 Rohinđa bilo prisiljeno da pobegne u Bangladeš, gde su ostali nasukani u bednim i skučenim izbegličkim kampovima u blizini granice.
Ujedinjene nacije su saopštile da strahuju da će najnoviji događaji u Mjanmaru dodatno pogoršati položaj Rohinđa koji su i dalje u zemlji.
„Još oko 600.000 Rohinđa je ostalo u državi Rakin, uključujući 120.000 ljudi koji su u pritvoru u kampovima, ne mogu slobodno da se kreću i imaju ekstremno ograničen pristup osnovnim zdravstvenim i obrazovnih službama“, rekao je portparol UN Stefan Dižarik.
Unutar Saveta bezbednosti, Kina i Rusija, koje imaju mogućnost stavljanja veta, ranije su štitile Mjanmar od značajnijeg pritiska.
Portparol kineske misije u UN rekao je za agenciju Rojters da se nada da će uskoro biti poznato više činjenica o najnovijim događajima u Mjanmaru.
„Takođe se nadamo da će bilo koji potez Saveta bezbednosti biti od koristi za stabilnost Mjanmara umesto da situaciju učini još komplikovanijom“, dodao je on.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.