![Cene nafte skočile na 105 dolara, Rusi bez jemstava zapadnih banaka 1 Cene nafte skočile na 105 dolara, Rusi bez jemstava zapadnih banaka 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2020/03/nafta-EPA-EFE-ALI-HAIDER.jpg)
Cene nafte skočile su danas na međunarodnom tržištu na 105 dolara nakon ruskog napada na Ukrajinu koji je izazvao zabrinutost za snabdevanje usled mogućih kazni ruskoj naftnoj industriji, javlja Hrvatska radio-televizija.
Cena barela nafte na londonskom je tržištu porasla 8,15 dolara u odnosu na prethodno zatvaranje, na 104,99 dolara, a nakratko je dostigla i 105,79 dolara.
Na američkom se tržištu barelom trgovalo po 7,33 dolara višoj ceni, od 99,43 dolara.
OPEC je odvojeno objavio da je barel korpe nafte njegovih članica u sredu stajao 97,94 dolara, što znači da je poskupio 3,64 dolara u odnosu na prethodni trgovinski dan.
Rusija je krenula u invaziju na Ukrajinu kopnom, zrakom i morem, u najvećem napadu jedne europske države na drugu od Drugog svetskog rata. Sjedinjene Države i Europa najavili su Rusiji najoštrije sankcije.
„Budu li sankcije obuhvatile platne transakcije, ruske banke, a možda i osiguranje ruskih pošiljki nafte i gasa, ne mogu se isključiti prekidi u nabavci“, rekao je analitičar Commerzbanka Carsten Fritsch.
Najmanje tri velika kupca ruske nafte u četvrtak nisu uspela dobiti jemstva zapadnih banaka za kupovinu, rekli su izvori za Rojters.
„Rusija je treći po veličini proizvođač i drugi po veličini izvoznik nafte u svetu. S obzirom na niske zalihe i sve manje neiskorišćene kapacitete, tržište nafte ne može podneti velike poremećaje. Zabrinutost bi mogla izazvati i gomilanje naftnih zaliha, što podstče rast cene“, rekao je Giovanni Staunovo iz UBS-a.
Rusija je i najveći dobavljač Evrope prirodnim gasom, s udelom od 35 posto.
Britanski premijer Boris Džonson obećao je da će zajedno sa saveznicima sastaviti veliki paket privrednih sankcija Rusiji, dodavši i da Zapad mora prekinuti zavisnost od ruske nafte i plina.
Kina je pak upozorila na uticaj napetosti na stabilnost energetskog tržišta.
Globalna trgovina naftom uslovljena je i snažnim oporavkom tražnje nakon pandemijske krize. Tako su cene barela u ugovorima s rokovima isporuke u sledećem mesecu više za čak 11,55 dolara nego u ugovorima s rokovima isporuke u drugoj polovini godine.
Analitičari smatraju da će se cena u Londonu zadržati iznad 100 dolara sve dok Organizacija zemalja-izvoznica nafte (OPEC) američke kompanije koje naftu vade iz škriljaca ili, primerice, Iran ne osiguraju alternativu ruskoj nafti.
SAD i Iran indrektno pregovaraju u Beču o oživljavanju nuklearnog programa iz 2015, a dogovor bi mogao rezultirati ukidanjem sankcija na prodaju iranske nafte.
Visoki iranski bezbednosni zvaničnik Ali Shamkhani objavio je u četvrtak na Twitteru da bi nakon značajnog napretka u pregovorima mogli postići dobar nuklearni sporazum sa zapadnim silama.
Analitičari upozoravaju i na inflatorni pritisak na svetsku privredu koji stvara cenu barela od 100 dolara, posebno u Aziji, budući da ta regija većinu svojih energetskih potreba podmiruje uvozom.
„Ahilova peta Azije i dalje je njena velika potreba za uvozom energije, a snažan rast cena nafte zasigurno će joj u nadolazećoj godini otkinuti značajan deo prihoda i rasta“, rekao je Frederic Neumann iz HSBC-a.
Sve vesti vezane za krizu na istoku Evrope možete pratiti na posebnoj stranici o sukobu Ukrajine i Rusije.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.