![Česi žele diplomatsko rešenje za rat u Ukrajini, zvaničnici da se izbegne kolaps Rusije 1 Česi žele diplomatsko rešenje za rat u Ukrajini, zvaničnici da se izbegne kolaps Rusije 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2021/01/w_56599807-e1609840843267.jpg)
Oko 90 odsto Čeha godinu dana od napada Rusije na Ukrajinu traži da Evropska unija i NATO preduzmu napore da sukob okonča diplomatskim pregovorima, dok zvaničnici na čelu sa novoizabranim predsednikom Petrom Pavelom upozoravaju da bi bilo jako opasno ako bi mir doneo kolaps Rusije.
U najnovijoj anketi agencije MEDIAN, 90 odsto Čeha izjasnilo se da bi EU i NATO trebalo da ulože napore da se dođe do mira kroz diplomatske pregovore, dok slabi podrška da rešenje bude isporuka oružja Ukrajini, što kao put ka miru vidi 56 odsto anketiranih.
Svega 18 odsto Čeha u toj anketi za javni radio kanal Radiožurnal smatra da bi NATO trebalo da se uključi u sukob, dok je 76 odsto protiv uvlačenja zapadnih saveznika u rat u Ukrajini.
Česi sve manje veruju da bi ekonomske sankcije protiv Rusije mogle da budu put ka zaustavljanju napada Rusije i ka miru, jer dok je u moć sankcija na početku rata verovalo 80 odsto anketiranih sada se za to izjasnilo 68 odsto.
Trećina Čeha protiv je ulaska Ukrajine u EU i NATO, dok članstvo u jednoj ili obe te međunarodne organizacije podržava 50 odsto Čeha.
Novoizabrani predsednik Češke koji na funkciju stupa 9. marta, Petr Pavel, upozorio je da rezultat mirovnih inicijativa ne bi smeo da bude Rusija u kolapsu koja zbog unutrašnjih previranja ne bi bila u stanju da vodi međunarodne pregovore.
„Nije u interesu Zapada da razbije ili unutra destabilizuje Rusiju. Rusija koja bi doživela kolaps bila bi veliki problem. Kada završi rat trebalo bi da Rusija bude u stanju da kontroliše svoju teritoriju i vodi međunarodne pregovore“, upozorio je Pavel u intervjuima za češke medije povodom godišnjice izbijanja rata.
Češki novoizabrani predsednik smatra da u finansijskoj i humanitarnoj pomoći Zapada Ukrajini, i isporuka oružja, ne treba postavljati crvene linije, ali da Kijevu ne treba slati avione ili rakete dugog dometa da napada zapadnim oružjem Rusiju na njenoj priznatoj teritoriji, i da je najača poluga da se dođe do mira Kina.
„Postoji čitav niz faktora da se zaustavi Rusija. Veliku ulogu može da odigra Kina koja je za Rusiju važan ekonomski i politički partner. Budući da rat nije u kineskom interesu vidimo njene sve veće incijative da se sukob zaustavi, što je i njen sadašnji mirovni plan. Videćemo kuda će ta inicijativa voditi. Kina je najsnažnija poluga u slučaju Rusije koja danas postoji“, kazao je Pavel.
U kineskom mirovnom planu prema oceni čeških zvaničnika nedostaje bliže preciziranje teritorijalnog integriteta i suvereniteta u međunarodno priznatim granicama.
„U kineskom predlogu nije preciziran i zato ga ukrajinska i ruska strana tumače različito. Kamen temeljac mirovnog sporazuma mora da bude teritorijalni integritet u međunarodno priznatim granicama što u slučaju Ukrajine znači da će biti obnovljena kontrola nad celom teritorijom od pre 2014. godine“, kazao je Petr Pavel ovog vikenda u video komentaru na društvenim mrežama.
Ranije je upozorio Zapad ne treba da budi u Ukrajincima očekivanja i nade koje se ne mogu ispuniti i za koje ne postoji realna osnova ali isto tako ne sme da ih gura na ustupke dok postoji realna šansa pobede.
Nekadašnji šef Vojnog komiteta NATO, od 9. marta predsednik Češke, general u penziji Pavel trenutno ne očekuje da bi uskoro mogli da počnu mirovni pregovori pošto, kako je kazao, za sada više stižu ultimatumi nego konstruktivna nastojanja da se o nečem dogovori.
„Dosadašnji predlozi pre smeraju ka tome da se Ukrajina i Zapad naviknu na to da prihvate gubitke teritorije i da se pomire sa sadašnjim stanjem što je u suprotnosti sa interesima Ukrajine i sa međunarodnim pravom.
„Nije moguće pružati Rusiji neke garancije kada okupira veliki deo suverene države. Rusija ne priznaje manje zemlje kao ravnopravne partnere. Sam Putin je tvrdio: velike zemlje rade što mogu, male ono što moraju“, rekao je Pavel.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.