![I na Antarktiku otkrivena mikroplastika u novom snegu, velika pretnja ekosistemu 1 I na Antarktiku otkrivena mikroplastika u novom snegu, velika pretnja ekosistemu 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2020/02/1202foto-EPA-FELIPE-TRUEBA.jpg)
Rezultati istraživanja novozelandskih naučnika objavljeni u sredu pokazali su da je u svežem snegu koji je nedavno pao na Antarktiku prvi put pronađena mikroplastika, što bi moglo ubrzati otapanje snijega i leda i predstavljati pretnju zdravlju jedinstvenih ekosistema tog kontinenta.
Sićušna plastika, manja od zrna pirinča i ranije je pronađena u antarktičkom morskom ledu i u površinskoj vodi, no naučnici ističu da je prvi put otkrivena u svežim snežnim padavinama, prenosi Hrvatska radio-televizija.
Rezultati istraživanja, koje je provela doktorandica univerziteta u Canterbiju Aleks Aves pod nadzorom Lore Revel, objavljeno je u naučnom časopisu Kriosfera.
Ona je prikupila uzorke snega s 19 lokacija na antarktičkoj Rosovoj ledenoj polici i izjavila da šokirana pronalaskom mikroplastike u apsolutno svakom uzorku: „To je neverovatno tužno, ali pronalazak mikroplastike u svežem antarktičkom snegu ističe razmere zagađenja plastikom, čak i u najudaljenijim regijama sveta.“
Rezultati njenog istraživanja pokazali su da je po litru otopljenog snega pronađeno u proseku 29 mikroplastičnih čestica, agustina mikroplastike bila je gotovo triput veća nedaleko od naučnih baza na ostvru Ros, bazi Skot i postaji MekMurdo.
Od pronađenih 13 različitih vrsta plastike, najčešći je bio PET, koji se često koristi za izradu boca za pakovanje bezalkoholnih pića i za izradu odeće.
„Mikroplastika je možda putovala hiljadama kilometara vazduhom, no jednako je verovatno i da je prisutnost ljudi na Antarktiku prouzrokovala mikroplastični ‘otisak'“, kažu istraživači.
Istraživanje je potvrdilo ono što su naučnici i očekivali, rekla je Olga Panto iz Instituta za nauku o okruženju i za naučna istraživanja: „Zaista je nemoguće da bilo koji organizam u današnje vreme izbegne uticaj ljudskih aktivnosti, jednako kao što ljudsko delovanje utiče na klimatske promene koje, pak, utiču na promene u životnoj sredinu:“
Ne treba posebno naglašavati da se moraju „što pre preduzeti značajni koraci koji će omogućiti smanjenje upotrebe plastike i omogućiti konstruktivne načine upravljanja plastikom“, rekla je Panto.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.