![Izrael proteruje Palestince iz zaselaka na Zapadnoj obali 1 Izrael proteruje Palestince iz zaselaka na Zapadnoj obali 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2018/08/IZRAELSKA-ZASTAVA.jpg)
Izraelski Vrhovni sud potvrdio je jednu staru, ali nesprovedenu naredbu o proterivanju stanovnika osam palestinskih zaselaka na okupiranoj Zapadnoj obali, potencijalno ostavljajući najmanje 1.000 ljudi bez krova nad glavom, saopštila je danas izraelska grupa za ljudska prava koja zastupa seljake.
Presuda, izrečena u sredu, označava kraj više od dve decenije pravne borbe Palestinaca u regionu Masafer Jata na južnoj Zapadnoj obali da opstanu zajednice za koje kažu da su veoma stare.
„Bez upozorenja, usred noći Izraelski Visoki sud pravde objavio je presudu sa posledicama bez presedana“, navodi se u saopštenju Udruženja za građanska prava u Izraelu, koje je zastupalo stanovnike.
„Sud je zvanično odobrio da se čitave porodice, sa decom i starcima, ostave bez krova nad glavom“, navodi se u saopštenju.
Vojska je to područje proglasila zonom za uvešbavanje gadjanja i za drugu obuku početkom 1980-ih. Izraelske vlasti su tvrdile da su stanovnici koristili to područje samo povremeno za poljoprivredu i da tada tamo nije bilo stalnih zgrada. U novembru 1999. snage bezbednosti su proterale 700 seljaka i uništile im kuće i cisterne, saopštilo je Udruženje. Sudska bitka je počela sledeće godine.
U presudi je Vrhovni sud stao na stranu države i rekao da su seljaci odbili kompromis koji bi im omogućio da uđu u to područje u određeno vreme i da se bave poljoprivredom tokom dela godine.
Vojska je saopštila da je presuda potvrdila „da je zona za vežbanje gađanja propisno proglašena“.
Porodice kažu da tu decenijama živi 2.400 ljudi, da su tamo bili mnogo pre no što je Izrael zauzeo Zapadnu obalu u ratu na Bliskom istoku 1967. godine. Oni se bave tradicionalnim oblikom pustinjske poljoprivrede i stočarstva, a neki žive u pećinama barem deo godine, ali kažu da su im jedini domovi u zaseocima koje sada vlasti mogu srušiti.
Zapadna obala je pod izraelskom vojnom upravom skoro 55 godina, palestinskim vlastima je tamo zabranjeno delovanje, ali Palestinci žele da Zapadna obala bude glavni deo njihove buduće države.
S druge strane, jevrejski doseljenici su uspostavili ispostave u tom području iako Izrael to nije zvanično dozvolio, ali ih štiti vojska. Prošle jeseni desetine doseljenika napale su jedno palestinsko selo u tom kraju.
Izrael je 2020. godine obustavio planove za formalnu aneksiju delova Zapadne obale, ali je zadržao kontrolu, pri čemu palestinske vlasti upravljaju glavnim naseljima i sarađuju u bezbednosnim pitanjima. Skoro 500.000 jevrejskih doseljenika živi na Zapadnoj obali, koja je dom za skoro tri miliona Palestinaca.
Izraelski premijer Naftali Benet protivi se palestinskoj državnosti i Zapadnu obalu rutinski naziva „Judeja i Samarija“ što je biblijski naziv tog regiona. On i drugi nacionalistički lideri vide Zapadnu obalu kao „istorijsko srce“ jevrejskog naroda.
Poslednji ozbiljni mirovni pregovori Izraela i Palestinaca propali su pre više od jedne decenije. Benetova vlada je odbacila bilo kakvu značajnu inicijativu za okončanje sukoba, ali je preduzela korake za poboljšanje ekonomskih uslova za Palestince.
Tri glavne grupe za ljudska prava rekle su da izraelska politika, posebno na Zapadnoj obali, predstavlja aparthejd što Izrael odbacuje kao napad na samu njegovu legitimnost.
Jedna od tih grupa, izraelska organizacija B’Tselem, rekla je da su u presudi Masafer Jata sudije „još jednom ispunile svoju ulogu u izraelskom režimu jevrejske nadmoći i utrle put za zločin prisilnog premeštanja“ stanovništva.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.