![Nervoza u Nemačkoj, očekuju se katastrofalni rezultati za koaliciju Olafa Šolca: Danas izbori u dve pokrajine 1 Nervoza u Nemačkoj, očekuju se katastrofalni rezultati za koaliciju Olafa Šolca: Danas izbori u dve pokrajine 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2024/09/12474760-1000x560.jpg)
Birači u dve istočne nemačke pokrajine danas glasaju na izborima na kojima bi krajnje desničarska partija Alternativa za Nemačku (AfD) mogla da ostvari prve pobede na regionalnom nivou, a odvojena nova populistička snaga na levici uspostavila bi čvrsto uporište, piše Gardijan.
Očekuje se da će rezultati u Saksoniji i Tiringiji, koji će biti objavljeni večeras, biti katastrofalni za tri vladajuće stranke u koalicionoj vladi levog centra kancelara Olafa Šolca u Berlinu, godinu dana pre održavanja sledećih opštih izbora u Nemačkoj.
Mnogi glasači na istoku kažu da su sve više razočarani mejnstrim politikom više od tri decenije nakon nacionalnog ujedinjenja, sa dugotrajnim uticajem strukturnog pada, depopulacijom i zaostalih ekonomskih performansi koji stvaraju osećaj da su oni i dalje građani drugog reda.
„AfD je izgradio osnovnu bazu na istoku koja sada glasa za nju iz uverenja, a ne samo zbog frustracije sa drugim strankama“, rekao je profesor Andre Brodoč, politikolog sa Univerziteta u Erfurtu u Tiringiji.
Antimigraciona, antiislamska AfD provela je poslednju nedelju svoje kampanje kucajući na vfrata biračima sa porukom da je vlada „izneverila“ svoje građane.
Stranka, čije su bezbednosne službe Saksonije i Tiringije okarakterisane kao desničarski ekstremisti, mogla bi da se nađe na prvom mestu u oba regiona, kao i u Brandenburgu, ruralnoj državi koja okružuje Berlin, koja će glasati 22. septembra, pokazuju ankete.
AfD je osvojila svoje prve gradonačelničke i okružne funkcije prošle godine, ali se nikada nije pridružio državnoj vladi.
Preostale, demokratske stranke obećavale su da će održavati „zaštitni zid“ opozicije držeći AfD van vlasti.
Ko-lider AfD u Tiringiji, Bjorn Hocke, više puta je koristio zabranjene nacističke slogane na svojim mitinzima i pozivao na da se pogleda u lice nemačkoj kulturi sećanja na Holokaust i pomirenje.
Cilj im je da osvoje blokirajuću manjinu od jedne trećine glasova u Tiringiji, gde su nacisti prvi put osvojili vlast u nemačkoj državnoj vladi 1930. pre nego što su tri godine kasnije konsolidovali kontrolu u Berlinu.
Na mitingu u Erfurtu nekoliko dana pre izbora, Hocke je rekao da su on i AfD jedini koji stoje na putu „kartelskim strankama“ koje rade na „zameni nemačkog naroda“ „multikulturnim društvom“ pod „totalitarnom diktaturom“.
Šolcova koalicija socijaldemokrata levog centra, ekologa Zelenih i liberalnih Slobodnih demokrata ima razloga da strahuje od rezultata današnjih izbora.
Polomljena ideološkim razlikama i ličnim rivalstvom, vlada je poslednjih meseci više puta posrnula u realizaciji svojih glavnih političkih inicijativa, uključujući pokretanje zastarele privrede i stavljanje više električnih vozila na nemačke puteve.
Kolider Zelenih, Omid Nuripur, nedavno je opisao koaliciju u Berlinu kao „prelaznu vladu“ u periodu nakon 16 godina vlasti Angele Merkel.
Ako vladajuće stranke danas ne uspeju da uklone prepreku od pet odsto za zastupljenost u bilo kojoj od država – što istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je moguće – izgradnja koalicije mogla bi se pokazati veoma nezgodnom.
Levičarski, ali socijalno konzervativni savez (BSV) Sare Vagenkneht čiji su pozivi za povećanje poreza za bogate, strožiju liniju po pitanju migracija i azila i prestanak vojne podrške Ukrajini pogodili duboki jaz u bivši komunistički istok, mogao bi se pokazati ključnim u svim pregovorima o koaliciji.
Po anketama imaju podršku od oko 11 odsto u Saksoniji i 17 odsto u Tiringiji.
Brodoc je opisao uspon njene stranke kao „promenu igre“, naglašavajući odbacivanje etabliranih političkih partija dok je nezadovoljnim istočnjacima nudio alternativu AfD-u, koju mnogi vide kao previše radikalnu.
Vagenknehtova, koja se već sprema za savezne izbore 2025. nagovestila je da će povećati cenu za ulazak u bilo koju koaliciju, zahtevajući „diplomatiju“ prema Rusiji, dok se buni protiv nedavne odluke Sjedinjenih Država da započnu raspoređivanje raketa dugog dometa u Nemačkoj od 2026.
Konzervativna opoziciona stranka Hrišćansko-demokratska unija (CDU), koja vodi u nacionalnim anketama, još uvek bi mogla da odnese pobedu u Saksoniji kao i pre pet godina, dajući vetar u leđa svom nacionalnom lideru Fridrihu Mercu, koji ima za cilj da izazove Šolca na opštim izborima.
U Tiringiji bi mogao da bude drugi iza AfD-a, a zatim da stvori ideološki nezgodan vladajući savez sa manjim partijama, uključujući Vagenknehtovu.
Merc je obećao da CDU nikada neće raditi sa ekstremistima, ali je svoju stranku stalno pomerao udesno, posebno u svojoj migrantskoj retorici, tokom godina posle Merkelove.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.