![Odluka suda o optužnom predlogu protiv Joanikija i sveštenika do sredine juna 1 Odluka suda o optužnom predlogu protiv Joanikija i sveštenika do sredine juna 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2020/05/0201foto-FoNet-SPC1.jpg)
Osnovni sud u Nikšiću ima zakonski rok od mesec dana, koji ističe sredinom juna, da se izjasni o optužnom predlog protiv episkopa budimljansko-nikšićkog Joanikija (Mićovića) i osam nikšićkih sveštenika.
Na sudu je da odluči da li će optužni predlog vratiti Tužilaštvu ili će, po skraćenom krivičnom postupku, do sredine juna zakazati glavni pretres. Kao branilac vladike Joanikija i šestorice od osam sveštenika, još nisam dobio nikakvo obaveštenje ili akt iz suda – kaže za Danas advokat Sava Kostić.
Prema njegovim rečima, u optužnom predlogu vladika Joanikije i sveštenici terete se za krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za suzbijanje opasne zarazne bolesti, što bi mogla da bude i kvalifikacija koju bi mogao da prihvati i Osnovni sud.
Advokat Kostić smatra da u ovom predmetu nema zakonskog osnova za krivično gonjenje, ali ukazuje da treba računati na uticaje koje politika ima na rad državnih organa pa i sudova u Crnoj Gori.
Optužni predlog protiv vladike Joanikija i osmorice nikšićkih sveštenika podnet je prošlog vikenda, nekoliko sati posle njihovog izlaska iz trodnevnog policijskog pritvora u kome su bili zbog Svetovasilijevske litije.
Odmah potom crnogorski predsednik Milo Đukanović najavio je povodom 14. Dana nezavisnosti CG da će stvoriti „nacionalnu crkvu pravoslavnih Crnogoraca“, jer je „SPC odbila da bude deo rešenja obnove samostane pravoslavne crkve u CG“.
Zoran Čvorović, profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Kragujevcu i pravni istoričar, komentarišući spor vlasti u Crnoj Gori i SPC, izjavio je juče za agenciju Beta da „pozivanje na nacionalno načelo ne može u današnjoj Crnoj Gori da služi kao razlog za formiranje autokefalne crkve, pošto ona nije primer etnički homogene države u kojoj se jedan etnos, različit od etnosa matične Crkve, sav preobrazio u crkveni narod pa otuda ima potrebu i za nezavisnom crkvenom organizacijom“.
– Crna Gora je, uz Belgiju, danas etnički najnehomogenija evropska država. Kad se primeni kanonsko učenje Crkve na Đukanovićev zahtev da Crna Gora dobije autokefalnu crkvenu organizaciju, bilo kao nekakvu anacionalnu melting pot srbo-crnogorsku crkvu ili posebnu autokefalnu „crkvu nacionalnih Crnogoraca“ onda stvari izgledaju ovako. Jedina kanonska autokefalna organizacija u Crnoj Gori od 1220, kada je Sveti Sava na Žičkom saboru osnovao Zetsku mitropoliju, pa sve do danas je Srpska crkva. Samo volja njenog episkopata može da bude izvor nove autokefalne crkve u Crnoj Gori. Međutim, nikada tokom osam vekova, pa ni danas, verni narod i klir u Crnoj Gori nisu tražili i ne traže od SPC, kao majke Crkve, autokefalnost – objašnjava Čvorović.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.