![Maligni uticaj Rusije razlog je za ubrzane evrointegracije 1 Maligni uticaj Rusije razlog je za ubrzane evrointegracije 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/04/bih-eu-zastave-1000x560.jpg)
Komitet za spoljne poslove Evropskog parlamenta na sednici 20. aprila ponovo će razmatrati stanje u Bosni i Hercegovini. Poznat je sadržaj izveštaja kojima će članovi komiteta biti informisani o Bosni i Hercegovini a odnosi na (ne)funkcionalnost institucija, proces pomirenja, reforme, vladavinu prava, ljudska prava te spoljnu politiku i sigurnost, prenosi klix.ba.
(Ne)funkcionalnost institucija
Ocena je da institucije sporo rade na procesu pristupanja Evropskoj uniji. Institucije su pozvane da ispune 14 ključnih prioriteta, uslova za dobijanje kandidatskog statusa za članstvo u Uniji. To, kako se napominje, podrazumeva nezavisnost pravosuđa, osnaživanje vladavine prava, intenziviranje borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, osiguravanje medijskih sloboda, stvaranje uslova za delovanje organizacija civilnog društva i zaštitu ugroženih kategorija društva.
Takođe je pozvano na demokratsku transformaciju Bosne i Hercegovine na „principima jednakosti i nediskriminacije građana i konstitutivnih naroda“. Napomenuto je da Dejtonski mirovni sporazum obavezuje na primenu odluka Kancelarije visokog predstavnika (OHR).
Nije izostao ni osvrt na izmene Izbornog zakona u kojem je naglašeno da je nužno postići “uravnotežen dogovor kojim će se ispuniti pravila demokratskog upravljanja te osigurati transparentnost i integritet izbornog procesa“. Osuđeno je povlačenje Republike Srpske iz državnih institucija.
Proces pomirenja
U EU su pri stavu da su procesuiranje ratnih zločina i rešavanje pitanja nestalih osoba doprinosi pomirenju nakon poslednjeg rata.
Pozdravljena je odluka bivšeg visokog predstavnika Valentina Incka da nametne zakon o negiranju genocida u Srebrenici i drugih ratnih zločina. Osim toga, osuđuje se „svaki oblik istorijskog revizionizma, poricanje, minimiziranje ili veličanje ratnih zločina“.
Reforme
U poglavlju o reformama je takođe istaknuto da se izmenama Izbornog zakona moraju osigurati jednakost i nediskriminacija svih građana. Kako je navedeno, Bosna i Hercegovina treba da bude potpuno funkcionalna i inkluzivna država.
Za javnu upravu je napomenuto da mora biti depolitizovana, odgovorna u radu te da unutar nje na različitim nivoima mora postojati koordinacija u radu.
Upućen je i poziv za usvajanje novih zakona o gasu, struji, obnovljivim izvorima energije, energetskoj efikasnosti i zaštiti životne sredine.
Ljudska prava
Mediji, naglašava se, moraju biti oslobođeni političkog uticaja a novinari moraju biti zaštićeni od “zastrašivanja sudskim progonom”. Osuđeno je, kako je navedeno, rastuće narušavanje slobode govora u Republici Srpskoj.
Prema EU, Bosna i Hercegovina mora još raditi na snažnijoj zaštiti ljudskih prava, a što se odnosi i na prevenciju i proaktivno procesuiranje zločina iz mržnje, govora mržnje, dezinformisanja, rodno zasnovanog nasilja i seksualnog nasilja.
Ni ovaj put nije izostao poziv da s konačno ukine diskriminacija u školskom sistemu, a to se odnosi na sistem „dve škole pod jednim krovom“.
Spoljna politika i sigurnost
Bosna i Hercegovina bi trebalo da nastavi da usklađuje spoljnu i bezbednosnu politiku sa politikama EU te da poboljša odnose sa susednim državama.
Izveštajem je pozvana EU da preduzme konkretne korake za integraciju zemalja Zapadnog Balkana, pa tako i Bosne i Hercegovine, u „širi strateški i sigurnosni kontekst“. Kao razlog za to istaknuti su ruska agresija na Ukrajinu i maligno uplitanje za koje je ocenjeno da se njime može destabilizovati Zapadni Balkan.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.