!["Kroz tobožnje pomirenje traže promene o jeziku": Kako nekadašnji predsednik Ustavnog suda CG vidi predlog da se dopuni Ustav? 1 "Kroz tobožnje pomirenje traže promene o jeziku": Kako nekadašnji predsednik Ustavnog suda CG vidi predlog da se dopuni Ustav? 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/03/shutterstock_2232490223-e1677858952591-1000x560.jpg)
Andrija Mandić, predsednik Skupštine Crne Gore i šef Nove srpske demokratije, i Milan Knežević, poslanik u više navrata, su rekli da Ustav treba dopuniti odredbama kojima se menja status srpskog jezika u Crnoj Gori.
Međutim, Blagota Mitrić, redovni profesor u prenziji Pravnog fakulteta u Podgorici i nekadašnji sudija i predsednik Ustavnog suda Crne Gore, za Danas kaže da je termin dopune Ustava netačan, te da se zakoni dopunjuju, a da se Ustav menja.
!["Kroz tobožnje pomirenje traže promene o jeziku": Kako nekadašnji predsednik Ustavnog suda CG vidi predlog da se dopuni Ustav? 2 "Kroz tobožnje pomirenje traže promene o jeziku": Kako nekadašnji predsednik Ustavnog suda CG vidi predlog da se dopuni Ustav? 2](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/04/Blagota-Mitric.jpeg)
Foto: RTCG
„Činjenica je da je aktuelna vlast po ulasku Bošnjačke stranke dobila parlamentarnu većinu, odnosno dvotrećinsku većinu za glasanje. Od tog momenta, predsjednik Skupštine Crne Gore i predsjednik Nove srpske demokratije, koji se navodno bori za pomirenje Srba i Crnogoraca u Crnoj Gori, kroz tobožnje pomirenje traži promjene o jeziku, uvođenje dvojnoga državljanstva, promjenu državnih simbola i tako dalje“, kaže profesor Mitrić.
Naš sagovornik objašnjava da crnogorski ustav spada u takozvane „tvrde Ustave“, te da je ustavna procedura za promenu fudamentalnih ustavnih normi veoma komplikovana.
„Naročito onih koji se odnose na državno uređenje, oblik vladavine, na cjelovitost jedinstva Crne Gore, na državljanstvo, državne simbole, jezik i druge fundamentalne stvarni koje su propisane članom 157. Od momenta dobijanja dvotrećinske većine u parlamentu, oni su krenuli u akciju da se izvrše promjene, od jezika do dvojnog državljanstva“, podvlači ovaj profesor.
Kako objašnjava, da bi se došlo do tog političkog cilja, potrebna je procedura koja ide po Ustavu, a koja je propisana.
„Prvo se Skupštini Crne Gore podnosi prijedlog za promjenu Ustava. Za taj prijedlog se glasa sa dvotrećinskom većinom u parlamentu, što oni imaju. Ako to prođe, onda se podnose akta o promjeni Ustava. On takođe treba da se usvoji sa dvotrećinskom većinom poslanika u Skupštini“, predočava Danasov sagovornik.
Ako bi prošao prvi korak, pa se dođe do razmatranja akta, Mitrić tvrdi da Bošnjačka stranka nikad ne bi glasala za promjenu crnogorskog jezika kao službenog jezika.
„U slučaju da hipotetički i teorijski i ona prođe, onda po članu 157. ide na obavezno izjašnjavanje biračima – referendum – i to tropetinskom većinom. To je otprilike 325.000 od oko 542.000 građana koji imaju pravo glasa“, kaže profesor Mitrić.
Naposletku, on zaključuje da ukoliko bi se usvojile promene o jeziku, državljanstvu, simbolima, celovitosti teritorije, državno uređenje i oblik vladanja, Crna Gora bi bila zbrisana bez ikakvog nasilja.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.