![Turska hapsi građevinske izvođače: Broj poginulih u zemljotresu dostigao sumornu prekretnicu 1 Turska hapsi građevinske izvođače: Broj poginulih u zemljotresu dostigao sumornu prekretnicu 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/02/11300881-1000x560.jpg)
Turske vlasti su uhapsile i pritvorile izvestan broj investitora, pošto je broj poginulih u prošlonedeljnom katastrofalnom zemljotresu dostigao 36.000, prenosi CNN.
Prošlonedeljni zemljotres će verovatno postati najsmrtonosniji u Turskoj – u zemljotresu iz 1939. poginule su 32.962 osobe.
Na severozapadu Sirije, spasilačke operacije su sada završene, saopštila je volonterska organizacija Beli šlemovi.
Dok porodice žale zbog gubitka najmilijih, ogorčenost je porasla među pogođenima i mnogi sada žele da pripišu krivicu za razmere katastrofe.
Usred rastućeg gneva javnosti, vlasti u Turskoj vode istragu protiv 163 osobe u vezi sa urušavanjem zgrada. Od onih pod istragom, osam je uhapšeno, a 48 je u policijskom pritvoru, navodi turska državna novinska agencija Anadolija.
Osam je uhapšeno do suđenja, čije su odgovornosti utvrdili javni tužioci, javila je Anadolija.
Tokom posete Dijarbakiru ranije u ponedeljak, turski ministar pravde Bekir Bozdag rekao je da kancelarije javnog tužioca u svim oblastima pogođenim zemljotresom sprovode sudske istrage.
Bozdag je objasnio da su „neke zgrade stare 30 godina, neke starije, neke 20, a neke su izgrađene u novije vreme, tako da naše opštine imaju ovaj podatak”. On je dodao: „Revizije su predmet ocene ovih informacija, a naši javni tužioci sprovode istrage kako bi utvrdili ko je umešan u ove gradnje“.
Tužioci u gradu Malatija, navodi turska agencija, izdali su u ponedeljak naloge za hapšenje 31 osobe zbog veza sa srušenim zgradama.
Nazmi Tosun, nadzornik izgradnje i tehnički predstavnik apartmana Emre, koji je uništen u provinciji Gaziantep, uhapšen je u ponedeljak rano u Istanbulu, javila je Anadolija, pozivajući se na snage bezbednosti.
![Turska hapsi građevinske izvođače: Broj poginulih u zemljotresu dostigao sumornu prekretnicu 2 Turska hapsi građevinske izvođače: Broj poginulih u zemljotresu dostigao sumornu prekretnicu 2](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/02/11300863.jpg)
Nekoliko izvođača radova za koje zvaničnici veruju da su odgovorni za nekoliko uništenih zgrada u gradu Adijaman uhapšeno je u nedelju na aerodromu u Istanbulu dok su pokušavali da napuste zemlju.
Iavuz Karakus i njegova supruga Sevilai, koji su izgradili nekoliko zgrada u Adijamanu, privedeni su, a Anadolija je izvestila da je par u to vreme imao 16.000 dolara i dodatnih 20.000 turskih lira (otprilike 1.061 dolar).
Karakus je rekao novinarima: „Moja savest je čista. Sagradio sam 44 kuće. Četiri su pala. Sve sam uradio po kodeksima.”
Mehmet Jsar Coskuna, izvođača radova odgovoran za „Ronesans Residence“, blok višespratnih luksuznih stanova koji se srušio u provinciji Hataj, presrele su vlasti na aerodromu u subotu dok je pokušavao da pobegne u Crnu Goru, navodi Anadolija.
Tvrdio je da ne zna zašto se njegova zgrada srušila i da njegov beg nema nikakve veze sa srušenom zgradom. Istanbulska policija uhapsila je još jednog izvođača radova, Mehmeta Ertana Akaja, čija je stambena zgrada u Hatajiu takođe pala, prenela je i Anadolija.
Drugi izvođač radova, Ibrahim Mustafa Uncuoglu, priveden je u subotu u Istanbulu nakon što je utvrđeno da su njegovi pregledi srušenih apartmana Bahar, koji se nalaze u epicentru zemljotresa u Gaziantepu, bili manjkavi, javila je Anadolija, pozivajući se na Ured glavnog javnog tužioca u Gaziantepu.
Najmanje devet ljudi je poginulo kada se ta zgrada srušila.
U međuvremenu, Hasan Alpargun, vlasnik kompanije koja je podigla zgrade koje su se u međuvremenu srušile u gradu Adani, priveden je u subotu na Severnom Kipru, javlja Anadolija, pozivajući se na snage bezbednosti. Tužioci u Adani uhapsili su 31 osobu u okviru istrage u ponedeljak.
Obustavljanje izvođača radova dolazi usred pojačanog nadzora nad turskim građevinskim standardima i građevinskim propisima.
Zemljotresi nisu neuobičajeni u Turskoj, jer se zemlja prostire na više tektonskih ploča. Međutim, prošlonedeljni zemljotres je bio posebno destruktivan, a šef pomoći Ujedinjenih nacija Martin Grifits opisao ga je u ponedeljak kao „najgori događaj u poslednjih 100 godina u ovom regionu“.
Zemlja ima stroga pravila koja su stupila na snagu nakon razornog zemljotresa u Izmitu 1999. u regionu Marmara, koji je ostavio više od 17.000 mrtvih i oko pola miliona ljudi bez krova nad glavom. Mnogi mogu da vide pritvaranje izvođača kao pokušaj vlade da odgovornost za razmere katastrofe sa države prebaci na pojedince.
Posle prethodnih katastrofa, građevinski propisi su pooštreni – što je trebalo da obezbedi da moderne zgrade izdrže velike potrese. Ipak, činilo se da su mnoge oštećene zgrade širom pogođenog regiona novoizgrađene. Stanovnici i stručnjaci se sada pitaju da li vlada nije preduzela neophodne korake za sprovođenje građevinskih propisa.
Jsemin Didem Aktaš, građevinska inženjerka i predavač na Univerzitetskom koledžu u Londonu, rekla je za CNN da, iako su zemljotres i njegovi naknadni potresi predstavljali „veoma snažan događaj koji bi doveo u pitanje čak i zgrade koje su usklađene sa kodeksom“, razmer štete ukazuje da zgrade nisu ispunile sigurnosne standarde.
„Ono što vidimo ovde nam definitivno govori da nešto nije u redu u tim zgradama, a može biti da nisu uopšte projektovane u skladu sa kodeksom ili implementacija nije projektovana kako treba“, rekla je Didem Aktaš.
Nekoliko kritičara takođe dovodi u pitanje periodično odobravanje turske vlade takozvanih „građevinskih amnestija“ – u suštini zakonskih izuzeća koja su, uz naknadu, opraštala programerima za izgradnju projekata bez neophodnih bezbednosnih dozvola.
Amnestije su osmišljene da legalizuju starije zgrade ispod standarda koje su podignute bez odgovarajućih dozvola.
Najnovija građevinska amnestija usvojena je 2018. kada je vlada saopštila da je poznato da više od 50 odsto zgrada u zemlji nije u skladu sa građevinskim propisima. Država je identifikovala da se velika većina građevinskih prekršaja dogodila između 1950. i 2000.
Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan često je stavljao građevinarstvo u središte svoje politike ekonomskog razvoja tokom dve decenije kao predsednik i premijer. Vladine amnestije tokom godina često su se poklapale sa kampanjom uoči izbora i mnogi su ih smatrali načinom da se prikupe glasovi.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.