![U Francuskoj sutra nastavak protesta, uz pojačane mere zabrane 1 U Francuskoj sutra nastavak protesta, uz pojačane mere zabrane 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2019/02/1401foto-EPA-EFE-JULIEN-DE-ROSA.jpg)
Francuski građanski pokret „Žuti prsluci“ organizuje sutra 19. subotu zaredom nove proteste u zemlji, ali su vlasti uvele nove mere zabrane i rasporediće pripadnike vojne antiterostičke misije „Stražar“ (Sentinelle) posle nasilja i nereda na prošlim protestima u Parizu.
Francuska vlada je ove nedelje saopštila da će dodatno pojačati bezbednost vojnom jedinicom koja će između ostalog obezbeđivati zgrade zvaničnih institucija.
Protesti se i dalje održavaju u svetlu društvenih i političkih tenzija, a nedavno su smenjeni policijski visoki zvaničnici, među kojima načelnik pariske prefekture.
Premijer Eduar Filip je zabranio okupljanja u čuvenoj pariskoj aveniji Jelisejskih polja gde su izbili neredi prošle subote, a i na ranijim protestima koji se organizuju od 17. novembra.
Protesti su takodje zabranjeni u delovima nekih gradova u Francuskoj u kojima su izbijali neredi. Među tim gradovima su Bordo i Nica, a oni koji će se okupiti i pored zabrane biće novčano kažnjeni.
Ministar unutrašnjih poslova Kristof Kastaner na meti je kritike da nije dobro orbezbedio javni red i mir, i koji je blizak Makronu, izjavio je da će biti demonstrirana nulta tolerancija prema onima koji budu pravili nerede.
Pripadnici misije „Stražar“ neće biti na „prvoj liniji“ već će omogućiti policiji i drugim pripadnicima snaga bezbednosti da se usredsrede na kretanje demonstranata, a cilj je očuvanje javnog reda i mira, navela je vlada.
Inicijativu su, međutim, kritikovale pojedine opozicione stranke.
Desničarska stranka Republikanci smatra da vojnici nisu obučeni za obezbeđivanje javnog reda i mira, već za borbe i da ubijaju u slučaju rata. Radikalna levica ocenila je da vojska ne može da zameni policiju jer to nije njen posao.
Vojna antiteroristička misija „Stražar“ angažovana je od terorističkih napada u januaru 2015. u Parizu. Vojnici su rasporedjeni ispred nekih verskih objekata, kao što su sinagoge i džamije. Nalaze se i na mestima koja mogu da budu mete napada, kao što su turističke lokacije ili železničke stanice.
Protesti pokreta „Žuti prsluci“ traju od 17. novembra i pored ustupaka vlasti i velike nacionalne debate koju je organizovao predsednik Emanuel Makron. On je obilazio nekoliko meseci zemlju gde je razgovarao sa lokalnim zvaničnicima, predstavnicima preduzeća i meštanima.
Kriza nastala protestima i nezadovoljstom gradjana opštom državnom politikom jedna je od najvećih kriza s kojom se suočava centristički predsednik od dolaska na vlasti u maju 2017. godine.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.