![Vatrena stihija ugrožava Atinu: Šumski požari stvaraju smog koji svima otežava život 1 Vatrena stihija ugrožava Atinu: Šumski požari stvaraju smog koji svima otežava život 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2024/08/9df4a1324f167771d39d603ef229ab8f-scaled-e1723625540730-1000x560.jpg)
U Atini se teško diše – šumski požari stvaraju smog koji svima otežava život. Opasnost je trenutno otklonjena, ali vatra bi svakog trenutka mogla ponovo da se rasplamsa.
Od početka avgusta, meteorolozi u Grčkoj upozoravaju na opasnost od „mega-požara“ u regionu Atike. Od tih upozorenja nije bilo mnogo koristi: od nedelje na severu Atine besni ogroman požar. Izgoreli su delovi šuma, više vikendica, stambenih kuća, škola i fabrika. Mnogo lokacija je moralo da bude evakuisano, uključujući i istorijsko mesto Maraton.
Gradonačelnik Sterjos Cirkas rekao da se radi o katastrofi biblijskih razmera: „Trenutno je teško proceniti kolike su spaljene površine, ali prema grubim procenama je izgorelo gotovo 30 procenata opštine“, rekao je.
I pored očajničkog truda vatrogasaca da smire požare, u roku od 24 sata je spaljeno više od 10.000 hektara zemljišta.
Jedna šezdesetogodišnja žena je poginula.
Troškovi katastrofe još uvek ne mogu da se izračunaju, ali su nesumnjivo visoki. Ogromna je i opasnost po zdravlje stanovnika Atine.
„Nova normalnost“
Vazduh u grčkoj prestonici je i dalje zagušljiv, vrućina nepodnošljiva, a budućnost grada – sumorna. Gotovo svake godine deo šuma i zelenih površina oko Atine biva uništen u požarima. Nema vremena za njihovu regeneraciju.
Na spaljenoj zemlji se uvek nelegalno gradi, a te kuće i zgrade se kasnije legalizuju.
Požari svake godine čine život u Atini nepodnošljivim. „Suočavamo se s novom normalnošću koju čine ekstremni prirodni fenomeni, periodi kiše i suša, sa kojima moramo da se nosimo“, kaže Eftimios Lekas, profesor za menadžment prirodnih katastrofa na Univerzitetu u Atini.
Neuspešna priprema
Nadležne vlasti su mesecima bile pripremane za letnje požare. Ove godine sezona požara je počela ranije nego što je to inače slučaj. Već u martu 2024. godine registrovano je dvanaest velikih požara, uključujući i one u Pieriji, planinskom lancu pored Olimpa u severnoj Grčkoj. Vlada je obećala da će učiniti sve što je moguće da zaštiti ugrožene šume u zemlji.
Ministar za klimatsku krizu i zaštitu od katastrofa, Vasilis Kikilijas, tek je sredinom aprila potpisao sporazum o stvaranju protivpožarnih zona na šumskim područjima Atike. Njegov cilj je bio da „poboljša planiranje akcija za ovogodišnju sezonu borbe protiv požara i ojača prevenciju“.
Cilj nije ostvaren, kako se može videti ovih dana.
Pored toga, teško pristupačan teren i uske ulice otežavaju rad vatrogasaca. Atinski ekspert Lekas govori o „eksplozivnoj kombinaciji koja stvara ovu opasnu situaciju i dovodi do gubitka šuma koje su važne za životnu sredinu“.
Zaboravljene planine
Vatrogasci pokušavaju da spreče ponavljanje katastrofe u Matiju. U ovom letovalištu blizu Atine, u julu 2018. godine, u požaru su poginule 104 osobe. Gde god je to moguće, bore se protiv vatre morskom vodom. Ali, kada mora nema u blizini, situacija postaje kritična.
Trenutno na planini Orvilos u severnoj Grčkoj već 27 gori prašuma. Već šest dana nije bilo akcija gašenja, žali se tamošnji predsednik opštine Jorgos Tacios koji traži da mu se pošalju avioni za gašenje požara kako bi se bar ograničila vatrena stihija. „Imamo osećaj da nas je vlada zaboravila, da smo bespomoćni“, kaže on.
Pogrešni prioriteti
Tacios glasno izgovara ono o čemu drugi lokalni funkcioneri govore uglavnom ispod glasa. Vlada zahteva od lokalnih uprava da stvaraju protivpožarne zone, a pri tome ne želi da učestvuje u finansiranju tih radova.
Grčka vlada i dalje ulaže premalo novca u prevenciju šumskih požara iako za to postoje dovoljna sredstva EU. Prema podacima instituta ENA, vlada je do aprila 2024. godine potrošila samo jedan procenat sredstava iz Fonda EU Fonda za zaštitu od požara. Ministarstvo za klimatsku krizu i zaštitu od katastrofa još nije uspelo da isplanira investicije u infrastrukturu, terenski rad, ili nabavku vozila i aviona.
Jedino što je premijer Kirjakos Micotakis lično pokrenuo jeste porudžbina sedam novih aviona tipa Kanader DHC-515 aviona za gašenje požara u Kanadi. Ali, proći će još dugo dok oni ne budu izgrađeni i spremni za upotrebu.
Trenutno susedi i mnoge zemlje EU šalju avione i vatrogasce u Grčku. Francuska, Italija, Češka i Kipar, odmah su pritekli u pomoć. Kao i Srbija. I turski ministar spoljnih poslova Hakan Fidan je ponudio pomoć svoje zemlje. Svaka pomoć u borbi protiv vatrene stihije u Atini je više nego dobrodošla.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.