![Bicikl kao glavno prevozno sredstvo 1 Bicikl kao glavno prevozno sredstvo 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2016/11/bg.jpg)
Cilj prestoničkih čelnika je da bicikl postane masovno prevozno sredstvo – da se njime ide na posao, fakultet, kod prijatelja, u nabavku, i da broj biciklista već početkom 2018. dostigne pet do deset procenata Beograđana.
U plan je da 120 kilometara na važnim saobraćajnim trasama pretvori u staze za dvotočkaše. Nauštrb kolovoza, kako objašnjava glavni gradski urbanista Milutin Folić, biće iscrtane biciklističke staze i postavljena odgovarajuća signalizacija.
Kako bi se ovo ostvarilo, naredne godine radiće se i na spuštanju ivičnjaka pešačih prelaza, što je bila još jedna od sugestija biciklista, ali i na postavljanju stajališta za bicikliste.
– Sledeće godine ćemo 120 takvih stajališta urediti uz sudove, opštine, pijace. Uz sve objekte gde je puno ljudi. U narednih nekoliko meseci raspisujemo i konkurs za operatera za sistem javnih bicikala. Planiramo 150 stanica za javne bicikle, čije će korišćenje u prvih pola sata biti besplatno. I to bi u potpunosti trebalo da zaživi od 2018 – uverava Folić.
Strategija grada je da prioritet dobiju pešaci i biciklisti, a tek onda javni prevoz i na kraju automobili.
U uličicama koje povezuju velike saobraćajnice, brzina kretanja automobila biće ograničena na 30 kilometara na čas. Jedino tamo gde je neizvodljivo da se prenameni deo kolovoza, ove staze će biti rađene na delu trotoara. Ali, samo ukoliko se ne ugrožavaju pešaci, dodaje Folić.
Ako ovi planovi zažive, za nešto više od 12 meseci biciklisti će sa uživanjem moći da krstare Savskom, Nemanjinom, Kneza Miloša, Ustaničkom, Cara Dušana, Kalemegdanom, Slanačkim putem… U uličicama koje povezuju ove velike saobraćajnice, brzina kretanja automobila biće ograničena na 30 kilometara na čas, kako bi i tamo biciklisti bili bezbedni.
Ovakvu stazu već je dobio potez dug deset kilometara, od Autokomande do Banjice i od Banjice do Topčidera, a slična veza trenutno se radi između Brankovog mosta i Pop Lukine i Brankove ulice.
– Na Novom Beogradu već imamo mrežu, ali tek kada se spoji sa starim delom grada imaće pun smisao – zaključio je Folić zahvalivši urbanisti Janu Gelu, čije su preporuke i saveti ugrađeni u ovaj plan.
Posebne ulice za bicikliste ili zatvaranje saobraćajnica za automobile u određenim danima samo su neki od načina kojima su metropole rešile ovaj problem, a koje je kao dobre primere urbanista Jan Gel naveo u knjizi „Gradovi za ljude“.
Iskustva svetskih metropola
Bivši gradonačelnik Londona Boris DŽonson je dao primer sugrađanima da biciklom dolaze na posao. Na njegovu inicijativu u Londonu su počele da se obeležavaju posebne trake za bicikliste nauštrb onih za automobile. Svake nedelje u prestonici Kolumbije 120 kilometara gradskih ulica se zatvori za automobile i one se pretvaraju u oaze za bicikliste. U Melburnu i Sidneju urbanisti rade staze u „kopenhagenskom stilu“, gde je načelo da se bicikli kreću između redova parkiranih automobila i trotoara. U Njujorku je započeta gradnja 3.000 kilometara biciklističke mreže koja će obuhvatiti Menhetn, Kvins, Bruklin i Stejten ajland. U Parizu dugo postoji praksa iznajmljivanja dvotočkaša. Taj sistem obuhvata 20.000 bicikala parkiranih na oko 1.500 stanica.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.