Izjavu ministra unutrašnjih poslova Ivice Dačića da policija neke akcije ne sprovodi samostalno, već poštuje naloge izvršne vlasti, sagovornici Danasa iz opozicije ocenjuju kao deo predizborne kampanje i „čistu političku demagogiju“. S druge strane, predstavnici vladajuće strukture smatraju da policija ne sme da bude nezavisna u svom radu i da su Ustavom i zakonima određene nadležnosti vlade, s jedne strane, i tužilaštva i suda, s druge.
Boro Banjac, bivši načelnik Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala, kaže za Danas da mu je izjava ministra policije, najblaže rečeno – čudna.
– Policija ne treba da poštuje naloge izvršne vlasti, odnosno vlade, već tužilaštva. Istrage se pokreću na zahtev tužilaštva, koje procenjuje da li u određenom slučaju ima elemenata za krivično gonjenje ili ne – kaže Banjac. Ocenjujući rad policije u protekle tri godine, naš sagovornik smatra da je on zadovoljavajući u slučajevima klasičnog kriminala – pljačke, ubistava, silovanja, ali da je problematičan kada je reč o privrednom kriminalu.
– U takvim slučajevima policiji su često vezane ruke, jer su u njih upletene političke strukture – ocenjuje Banjac.
Od brojnih afera koje su pokrenute u proteklih desetak godina, najveći je u vezi sa procesom privatizacije i korupcijom u državnim organima, na šta je Savet za borbu protiv korupcije više puta javnosti skretao pažnju. U Savetu su navodili da u vladi, kako aktuelnoj, tako i prethodnoj, nije bilo odgovora na njihove prijave i saopštenja, u kojima se upozorava da se korupcija krije iza brojnih slučajeva privatizacije. Kao prvi pominje se privatizacija Sartida, koji je, prema tim navodima, prodat u „bescenje“ američkoj kompaniji Ju-Es stil. Privatizacija Luke Beograd, kao i afere „Kolubara“ i „Stečajna mafija“ još su aktualne u javnosti, dok se nastavak procesa u slučajevima „Pancir“ i „Satelit“, u kojima je glavni akter bivši bivši ministar odbrane SCG Prvoslav Davinić, očekuje na jesen.
Velimir Ilić, lider Nove Srbije, navodi za naš list da aktuelnoj vlasti ne odgovara rešavanje ovih slučajeva, jer su brojne političke strukture iz vladajuće koalicije umešane, pa bi na svako pokretanje procesa neko iz aktuelne vlade reagovao, što bi dovelo do njenog pada.
– Afera sa nabavkom vakcina protiv pandemijskog gripa odavno je trebalo da bude rešena, kao i slučajevi „Kolubare“ i „Sartida“, ali sa tim se odugovlači, jer ovima iz vlade tako odgovara. Jedina afera koja je rešena je slučaj „Šarančić“, jer je reč o čoveku koji nije deo vladajuće garniture – navodi Ilić. On dodaje da u trenutnoj političkoj konstelaciji mogu da budu procesuirani samo ljudi iz opozicije. Izjavu ministra Dačića naš sagovornik ocenjuje kao deo predizborne kampanje i „čistu političku demagogiju“.
Sa druge strane, Srđan Milivojević, poslanik Demokratske stranke, kaže za Danas da bi opozicija trebalo „da se pokrije ušima“, jer brojne afere koje spominju su pokrenute upravo dok su oni bili na vlasti.
– Policija ne sme da bude nezavisna u svom radu, jer bi u tom slučaju vladala anarhija. Da nije naloga izvršne vlasti, Ratko Mladić i Goran Hadžić ne bi bili ni uhapšeni. Naravno, nalozi izvršne vlasti ni u kojem slučaju ne znače uplitanje političkih stranaka, jer niko više nema autoritet da naloži hapšenje samo zato što je neko njegov politički protivnik ili neistomišljenik – navodi Milivojević. On dodaje da je zadovoljan radom policije u protekle tri godine, koliki je mandat trenutne vlade, naglašavajući da su u tom periodu uhapšeni brojni kriminalci i raskrinkane kriminogene strukture, poput Šarićevog klana.
– Jedina zamerka na rad policije je čekanje u dugim redovima za izdavanje pasoša, ličnih karti i drugih dokumenata, ali i to je krivica prethodne vlade koja nije na vreme nabavila neophodnu opremu – zaključuje Milivojević.
Homen: Tužilaštvo dužno da sarađuje sa policijom
– Ustav i zakoni predviđaju da je sud isključivo nezavisan od svih drugih grana vlasti i da, niti izvršna, niti zakonodavna vlast, ne smeju da vrše pritisak na sud. Što se tužilaštva tiče, ono je samostalno u svom postupanju, ali je dužno da blisko sarađuje sa policijom, pogotovo u novom Zakoniku o krivičnom postupku (ZKP), koji predviđa tužilačku istragu. U tom smislu mogu da se samo pokrenu oni postupci za koje tužilaštvo proceni da je bilo dovoljno dokaza za krivično gonjenje, a naravno, sud odlučuje da li optužnica stupa na pravnu snagu ili ne – kaže Slobodan Homen, koordinator Vlade za odnose s javnošću.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.