![Internet je značajno promenio medije i u Srbiji i u Švedskoj 1 Internet je značajno promenio medije i u Srbiji i u Švedskoj 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2017/11/Gunila__indstrand_Tamara_Skrozza_i_Helen_Lar_on_Puset_Foto_N-1.jpg)
Ambasada Švedske organizovala je Dijalog klub “O medijima, odgovornosti, novim generacijama i aktivizmu” u saradnji sa Kreativnim mentorstvom a povodom završnice obeležavanja stogodišnjice od uspostavljanja diplomatskih odnosa naše dve zemlje.
Uz učešće gostiju iz Švedske i Srbije i uz prisustvo zamenika ambasadora Švedske Joakima Verna, diskutovalo se o ulozi i odgovornosti medija i izazovima sa kojima se sreću u digitalnom dobu.
“Polovina ukupne publike veruje svemu što sazna na internetu” rekla je Helen Laršon Puset moderatorka dijaloga i nekadašnja savetica za kulturu ambasade Švedske.
O medijima su govorile Gunila Šindstrand, švedska novinarka i urednica u jednoj od najvećih švedskih medijskih kuća “Mittmedia” i Tamara Skrozza novinarka i medijski stručnjak.
“U Švedskoj su mediji drugačije organizovani, ima mnogo lokalnih medija koji se bave lokalnim problemima. To je dobro, jer poznaju kako zajednica diše i prenose ono što zajednica oseća” rekla je Šindstrand i dodala da je digitalizacija medija donela niz promena u percepciji informacija.
Kao naveći problem savremenog novinarstva Šindstrand vidi činjenicu da većina publike ne razlikuje novinski članak od plaćenog oglasa i da im to, zapravo, nije ni važno, jedino je bitno da se do informacije dođe.
Tamara Skrozza smatra da je globalni problem kada plaćeni oglasi nisu tako označeni, a trebalo bi da budu.
“Osim publike koja nije dovoljno medijski pismena da to razlikuje, kod nas su se čak i mediji hvatali za lažne vesti i objavljivali ih kao prave. To je bila neka vrsta socijalnog eksperimenta” rekla je ona.
U drugom panelu Helen Laršon Puset razgovarala je sa aktivistkinjama iz Švedske i Srbije Lindom Skuksbi iz organizacije “Fryshuset” i Sanjom Kljajić o ulozi mladih u promenama u društvu.
“Mi mlade učimo da onim što već imaju, kao što su mobilni telefon i kontakti, sutra mogu započeti neki projekat, oni već imaju alat” rekla je Skuksbi.
U nastavku obeležavanja jubileja u Kinoteci se 4. i 5. decembra u saradnji sa udruženjem Krokodil organizuju debate ZEITGEISTER posvećene prošlosti, sadašnjosti i budućnosti. Tokom festivala “Švedski kultni filmovi – Duh vremena“ beogradska publika imaće priliku da od 7 do 12. decembra u Kinoteci pogleda neka od najznačajnijih švedskih filmskih ostvarenja. Tematskom selekcijom odabrani su filmovi koji su u švedskom filmskom nasleđu ostavili traga, kao što su to „Banović Strahinja“ i „Seobe“ u srpskom filmskom nasleđu.
U Kinoteci će paralelno od 4. do 12. decembra biti i premijerno izložene fotografije iz švedskog državnog arhiva autora Duška Topalovića, švedskog istoričara srpskog porekla, koji je ustupio fotografije da bi se i srpska javnost upoznala sa stogodišnjom diplomatskom saradnjom dve zemlje.
Zimski praznik Sveta Lucija, koji Šveđani obeležavaju u slavu sunčevog svetla tokom hladnih i mračnih zimskih dana, biće obeležen u ponedeljak 11. decembra posluženjem kuvanog vina (glögg) uz kolačiće od đumbira u centru grada uz zvuke Božićne muzike. Iste večeri ambasada Švedske organizuje proslavu Svete Lucije u Kinoteci uz učešće hora koji će pevati švedske tradicionalne pesme. Jubilejom nazvanim “Švedskosrpski 100”, kojim je obeležen čitav vek neprekidnog prijateljstva, ujedno se obeležava početak drugog veka uspešne saradnje između Srbije i Švedske.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.