![Kako su mediji pre 80 godina izvestili o smrti Branislava Nušića? 1 Kako su mediji pre 80 godina izvestili o smrti Branislava Nušića? 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2018/01/37195_branislav_nusic.jpg)
Na naslovnim stranama listova Vreme i Pravda 20. januara 1938. godine glavna vest je smrt najvećeg jugoslovenskog komediografa Branislava Nušića.
Tadašnje Vreme navodi da je i Nušićevoj porodici i knez Pavle izjavio saučešće. List piše da je komediograf napustio “pozornicu života”, ali da je pokazivao humor i u bolesničkoj postelji, konstatno se šaleći sa doktorima i članovima porodice.
Takođe, donosi i priču o tome kako je Nušić godinu dana pre već bio na samrti, a da su onda svi jugoslovenski novinari imali veoma težak zadatak – da napišu njegovu biografiju. Kada se Nušić oporavio, prvo što je tražio jeste bilo da vidi te biografije i šta se o njemu pisalo. Kada ih je pročitao, prokomentarisao je da bi sve to trebalo – jako skratiti. Novinar je dodao i da, kada je komediograf dan ranije stvarno preminuo, u redakciji do došlo do potpune zabune – niko nije mogao da nađe Nušićevu bigrafiju. Ispostavilo se das u papiri – ostali kod pisca!
“U Nušiću sam izgubila svog roditelja”, rekla je glumica Žanka Stokić 19. januara, a prenosi Vreme 20. januara 1938. godine.
Član Narodnog pozorišta Dušan Radenković rekao je: “Mi, glumci, oplakujemo patrijarha naše drame.”
Dalje se piše i da je Zagrebačko pozorište postavilo crnu zastavu, kao i da su brojni velikani pozorišta, ali i predsednici opština i politički rukovodioci izjavili saučešće porodici. Pored Nušića su poslednje sate proveli i ministri, članovi Narodnog pozorišta i glumci koji su mu bili prijatelji, pišu novine. Sahrana je obavljena o trošku države.
Tu je i tekst kako o Nušićevoj karijeri, koju prožima i politika. List piše da je pisac postao poznat jer je morao da odleži u zatvoru u Požarevcu 1888. godine, zbog jedne “smele pesme”. Čim je izašao iz zatvora dobio je službu – u Ministarstvu unutrašnjih poslova.
Kasnije je bio na poziciji sekretara u Ministarstvu prosvete, da bi radio kao dramaturg Narodnog pozorišta. Ipak, piše Vreme, za vrlo kratak period je penzionisan, pa ponovo angažovan, ali ovoga puta na položaj komesara pošta i telegrafa. Ovoga puta, Nušić je tražio da bude penzionisan, navodeći da nije sposoban da obavlja tu dužnost.
Kasnije su ga vratili iz penzije, a nakon nekoliko funkcija, postao je i upravnik Novosadskog narodnog pozorišta. Sve do Balkanskog rata, bavio se i novinarstvom, a u nekim novinama je bio i urednik.
Celokupno izdanje može da se čita na linku Narodne biblioteke.
List Pravda donosi celu stranu 20. januara 1938. godine, a tekst počinje reportažom novinara koji je dve nedelje ranije zatekao Nušića u knjižari da radi, iako je tek preživeo tešku operaciju.
“Ima li što?”, pitao je Nušić novinara, koji komentariše da je komediograf uvek bio vrlo radoznao.
Dalje je pričao kako je završio dva čina nove komedije “Vlast”, kao i da će se ubuduće više baviti komentarisanjem evropskog uticaja na Jugoslaviju.
Novinar piše da je već sutradan pisac pao u postelju, ali da je nastavio da razgovara razdragano sa ukućanima. Kako je njegova ćerka Gita Predić spremala predstavu sa čehoslovačkom decom, Nušić je insistirao da se izvede marš iz “Prodate neveste”. Tražio je neupitno da na sceni bude i – medved, a taj zahtev je ponavljao i naredna dva dana iz postelje.
U postelji je čitao i odlične kritike sa premijere “Pokojnika” u Zagrebu.
Čim se saznalo za smrt najvećeg jugoslovenskog komediografa, počeli su da se okupljaju članovi prestoničkog Teatra, piše dalje novinar Pravde. Bivši direktor drame Narodnog pozorišta Radoslav Vesnić, koji je sa Nušićem režirao poslednju komediju pisca, simbolično nazvanu “Pokojnik”, rekao:
“…Nušić je svojim zdravim komedijama umeo da šiba mane svakodnevnog čoveka i da istovremeno blagorodno miluje dušu gledaoca.“
Celokupno izdanje može da se čita na linku Narodne biblioteke.
List Danas svakoga dana prelistava glavne vesti na današnji dan pre 80 godina, tačnije 1938. godine. Predmet analize su dnevni listovi Vreme i Pravda, koji danas ne postoje. Ideja jeste da se čitaoci vrate u prošlost, da sa vremenske distance vide kako su izgledale vesti, ali i kako su novinari, pa i sami sugrađani, razmišljali u Srbiji u turbulentnom periodu između dva rata i pred sam početak Drugog svetskog rata. Pored političkih vesti, objavljivaćemo i društvene, ekonomske, ali i vesti iz domena zabave i sporta.
Projekat je realizovan u saradnji i uz materijal iz digitalne arhive Narodne biblioteke Srbije i Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.