Posle nekoliko godina zastupanja nepokolebljivog stava protiv predložene borbe protiv klimatskih promena, američki predsednik Džordž Buš potpisao je zakon o energiji koji uspostavlja visoke ekonomske standarde za goriva za nove automobile i druge konzervativne mere. Buš je opisao zakon kao „veliki korak u pravcu energetske nezavisnosti i smanjenja globalnog zagrevanja“.
Posle nekoliko godina zastupanja nepokolebljivog stava protiv predložene borbe protiv klimatskih promena, američki predsednik Džordž Buš potpisao je zakon o energiji koji uspostavlja visoke ekonomske standarde za goriva za nove automobile i druge konzervativne mere. Buš je opisao zakon kao „veliki korak u pravcu energetske nezavisnosti i smanjenja globalnog zagrevanja“. Bela kuća tvrdi da je ovaj potez deo ispunjenog obećanja datog na klimatskoj konferenciji na Baliju prošle nedelje.
Zakon, iako ograničen u domenu, predstavlja najveći delotvorni pritisak SAD kada je reč o gorivu od naftne krize 1970-ih godina. Novi zakon takođe sadrži odredbe o povećanju korišćenja etanola kao alternative benzinu.
Druge mere koje predviđa zakon uključuju i povećanje od gotovo 70 odsto u korišćenju energetski efikasnih sijalica i poboljšanje energetske efikasnosti frižidera, mašina za pranje sudova i zamrzivača. Federalne zgrade takođe će postati mnogo energetski efikasnije.
Tokom većine svog mandata Buš je osporavao dokaze naučnika povodom globalnog zagrevanja, odbijajući da potpiše Protokol iz Kjota koji je postavio mete za smanjenje emisije štetnih gasova koji stvaraju efekat staklene bašte. Tokom prošle godine javno je ublažio svoj položaj, priznajući da postoji kriza iako zvaničnici administracije privatno kažu da su i dalje skeptični.
Dok demokratski Kongres vrši pritisak da se zemlja obračuna s globalnim zagrevanjem, pojedine države kao što je Kalifornija avangardne su u ovoj oblasti i još su ranije stavile na snagu mere energetske efikasnosti oprečne stavu Bušove administracije.
Novi zakon zahteva povećanje energetske efikasnosti automobila i lakih kamiona za 40 odsto, postavljajući standardni prosek od 70 kilometara po galonu do 2020, nasuprot sadašnjih 50 kilometara. Demokrate kažu da će zakon smanjiti američke potrebe za naftom za četiri miliona barela dnevno do 2030, što je dvostruko više od današnjeg dnevnog uvoza iz Zaliva.
Glavno pitanje aktivista grupa za zaštitu životne sredine jeste cena svega ovoga, tvrdeći da će povećanje proizvodnje žitarica za etanol rezultirati i većim korišćenjem fertilizatora koji doprinose zagađenju reka.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.