![Niš obeležio 24 godine od NATO bombardovanja kasetnim bombama 1 Niš obeležio 24 godine od NATO bombardovanja kasetnim bombama 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2023/05/nis-scaled-e1683465370340-1000x560.jpg)
Parastosom i polaganjem venaca i cveća na Spomenik žrtvama NATO agresije, na Univerzitetskom trgu Nišu danas je obeležen Dan sećanja na civile stradale od kasetnih bombi tokom bombardovanja 1999. godine.
Pre 24 godine u NATO bombardovanju Univerziteta, glavne gradske pijace, autobuske stanice i naselja pored Univerzitetskog kliničkog centra, poginulo je 16 civila, a teže ranjeno njih 18.
Jedna od stradalih bila je i Nišlijka Ljiljana Spasić (26) koja je bila u sedmom mesecu trudnoće.
Gradonačelnica Dragana Sotirovski kazala je da je trudnica Spasić najmlađa žrtva bombardovanja Niša kasetnim bombama, a da je najstariji Trifun Trifunović, koji je tada imao 86 godina.
„Generalni sekretar NATO Havijer Solana dan kasnije je izjavio da je ovo bombardovanje bila greška holandskih pilota. Međutim, samo pet dana kasnije, 12. maja, NATO je ponovo pokazao svoje pravo lice ponovo gađajući Niš zabranjenim kasetnim bombama“, kazala je Sotirovski.
Predsednik Saveza narodnoslobodilačkih ratova Srbije, pukovnik u penziji Anđelko Milićević je rekao da je Niš tokom NATO agresije bio najviše bombardovan grad u Srbiji.
„Niš je dao 26 žrtava, više od 50 ljudi je teško, a više od 200 lakše ranjeno. Nišlije su provele u skloništima 45 dana“, kazao je on.
Kako je danas saopšteno, tokom NATO bombardovanja na Niš je bačeno ukupno 16 kontejnera sa 3.000 kasetnih bombi.
Srušeno je 120, a oštećeno oko tri i po hiljade stambenih, infrastrukturnih i vojnih objekata.
Kakvi su podaci o žrtvama i šteti u Srbiji?
Prema dostupnim podacima, Srbija ni danas ne poseduje precizne zvanične podatke o broju poginulih civila tokom NATO bombardovanja, već različiti izvori procenjuju da ih je od 1200 do 2500.
Spekuliše se da je povređeno oko 6.000 civila.
Domaći mediji su izveštavali da je u bombardovanju uništeno i oštećeno 25 hiljada stambenih objekata, onesposobljeno 470 kilometara puteva i 595 kilometara pruga.
Oštećena su 44 mosta, 14 aerodroma, 19 bolnica, 20 domova zdravlja, 18 dečjih vrtića, 69 škola i 176 spomenika kulture.
Pojedini stučnjaci su procenjivali ukupnu materijalnu štetu na 30 milijardi dolara.
Više vesti iz ovog grada čitajte na posebnom linku.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.