![Niška Klinika za kardiohirurgiju najveći potrošač krvi: Uskoro otvaranje prve bolničke banke krvi južno od prestonice 1 Niška Klinika za kardiohirurgiju najveći potrošač krvi: Uskoro otvaranje prve bolničke banke krvi južno od prestonice 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2019/06/surgery-1822458_1920-1.jpg)
Opremanje banke krvi na Klinici za kardiohirurgiju, koja bi trebalo da približi krv pacijentima, posebno onima koji su podvrgnuti operacijama, privodi se kraju. “Banka” bi trebalo da bude otvorena u maju ili junu, a nosiće ime Srbina Mojsijeve vere Davida Albala, kaže za Danas direktor te klinike dr Dragan Milić.
Dr Milić kaže da je ovo prva bolnička banka krvi južno od Beograda, nakon što je Zakonom o transfuzijskoj medicini, donetim još 2017. godine, predviđeno da one, osim u institutima i zavodima za transfuziju krvi, postoje i u bolnicama.
Kompletnu opremu, koja košta oko 150.000 evra, donirala je ambasada Izreaela.
Ključni doprinos ovom strateškom projektu za jugoistok Srbije dao je transfuziolog sa ove klinike, Milan Lazarević, kaže naš sagovornik.
![Niška Klinika za kardiohirurgiju najveći potrošač krvi: Uskoro otvaranje prve bolničke banke krvi južno od prestonice 2 Niška Klinika za kardiohirurgiju najveći potrošač krvi: Uskoro otvaranje prve bolničke banke krvi južno od prestonice 2](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/03/foto-dragan-milic-foto-facebook-1-e1646922959447-300x169.jpg)
“Naša klinika je najveći potrošač krvi jer imamo najzahtevnije operacije i pacijente kojima je potrebna transfuzija. Izuzetno je važno da krv do naših pacijenata stigne što lakše i brže, posebno kod urgentnih stanja, kao i da se to vreme meri minutima. Važno je i da naša organizacija posla bude što efikasnija- naša intenzivna nega je na prvom spratu, a banka krvi u podrumu. Neće biti potrebno da organizujemo osoblje ili vozilo da bismo krv dopremili iz Zavoda za transfuziju. Kada je imamo uskladištenu nadohvat ruke, onda lakše planiramo operacije”, kaže dr Milić.
U ovoj banci krvi, dodaje, nalazi se najsavremenija oprema, poput aparata koji određuje krvne grupe, transfuziološke centrifuge, termostata, ultrazvučnih čistača, frižidera za skladištenje krvi, zamrzivača za skladištenje plazme i krvnih produkata.
Kako dr Milić objašnjava, krv i krvni produkti se mogu čuvati određeno vreme i na niskim temperaturama, dok su krvna plazma i trombociti zamrznuti.
Neophodno je, nastavlja on, u različitim slučajevima da oni mogu biti što pre odmrznuti i upotrebljeni, što vrlo brzo radi jedan od uređaja, koji na klinici zovu “Sahara”.
“Ne treba zaboraviti da je najskuplja tečnost na svetu – krv. Nisu to ni voda, ni nafta, koje dobijamo iz prirode, već krv, koja je u našem organizmu. Krv je, dakle, nacionalno blago. Pa, setimo se, nedavno je američki predsednik Bajden kao glavni argument da će Putin krenuti u rat naveo da su Rusi na granicu sa Ukrajinom dovezli veliku količinu krvi”, kaže on.
Naš sagovornik kaže da su sa izraelskim prijateljima, koji su donirali opremu, dogovorili da banka krvi nosi ime Davida Albala – lekara, političara i cioniste, koji je između ostalog kao lekar učestvovao u Balkanskim ratovima i Prvom svetskom ratu.
On je uticao da srpska Vlada, uz Veliku Britaniju, bude prva koja je prihvatila Balfurovu deklaraciju, u kojoj se navodi pravo Jevreja da imaju svoj “nacionalni krov”, odnosno državu.
Dr Milić dodaje da se planira da otvaranju banke krvi na Kardiohirurgiji prisustvuju predstavnici izraelske ambasade, a da se niški Zavod za transfuziju krvi i Klinika za hematologiju povežu sa najeminentnijim bolnicama u Izraelu, posebno sa bolnicom u Berševi, gradom sa kojim se Niš “pobratimio”.
Ambicije o međusobnoj saradnji sežu i do klinike Šeba u Telavivu, koja je, po brojnim ocenama, jedna od deset najboljih klinka na svetu.
“Naša i izrealska krv je izmešana”
“Kada već govorimo o krvi, naša i izraelska krv je izmešana kroz istoriju. Mi jesmo ‘braća po krvi’. Ne treba zaboraviti da je, recimo, samo tokom Drugog svetskog rata zemlju natopila krv pobijenih Jevreja, Roma i Srba”, objašnjava dr Milić.
Zašto UKC nema banku krvi?
“Za sada se ne zna kada bi Univerzitetski klinički centar, kao zadravstvena ustanova, mogao da dobije banku krvi. Pretpostavljam da je jedan od razloga što je uslov za njeno otvaranje i da na stotinu ležajeva mora da postoji jedan transfuziolog, a UKC ima 1.700 ležajeva. Trenutno su na specijalizaciji iz transfuziologije sedam lekara, koje nakon toga čeka ispit, a potrebni su i transfuzijski tehničari, koje, inače, ima Zavod za transfuziju krvi, pa je jedna od odeja da se oni prebace u UKC. Naša klinika može da otvori banku krvi i zbog toga što ima transfuziologa, a pritom raspolaže sa 35 kreveta”, kaže dr Milić.
Više informacija iz ovog grada pogledajte na posebnom linku.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.