![Prestonički čistači žive u uslovima nedostojnim čoveka 1 Prestonički čistači žive u uslovima nedostojnim čoveka 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2018/05/Foto_Nata_a_Matovi___Univerzitetska_biblioteka-8-678x381.jpg)
Pre tačno 80 godina list Vreme pisao je o lošim uslovima u kojima žive radnici „Čistoće“ u Beogradu, dok je list Pravda pisao o uzajamnim napadima engleskog i nemačkog vazduhoplovstva na neprijateljske aerodrome.
Beograd je veliki grad i potrebno je puno ljudi kako bi se održavao čistim.
„Prestonički čistači su prvi koji dolaze na svoj posao. Izlaze zajedno sa suncem, a nekad i pre njega. To su članovi čistačke kolone“, piše list Vreme.
Oni svaki dan provode na suncu, a na kraju radnog dana odlaze u svoje skromne domove koje bi mnogi Beograđani ocenili neprimerenim za život jednog čoveka.
Kada im to vremenski uslovi dozvole, mnogi od njih radije iznose svoje dušeke na ulicu i pod zvezdanim nebom odlaze na počinak.
„Članovi čistačke kolone žive u prestonici u straćarama, koje potpuno liče na katakombe“, ocenjuje list.
![Prestonički čistači žive u uslovima nedostojnim čoveka 2 Prestonički čistači žive u uslovima nedostojnim čoveka 2](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2020/08/Screenshot-128-211x300.jpg)
Sobe su poređane jedna do druge, bez poda, građene od loših materijala i već odavno dotrajale.
U pokušajima da svoj dom održe što čistijim polivaju zemlju na kojoj spavaju jodom od čega se samo pravi blato.
Sobe su niskih plafona i male kvadrature.
„Na četiri i po kvadratnih metara živi pet ljudi“, piše list Vreme.
Krevete sami sklapaju od dasaka i pokrivaju ih prljavim krpama radi veće udobnosti.
Poražavajuća je činjenica da ovakve sobe radnici plaćaju više od higijenskih stanova u centru.
Nekad i po desetorica u jednoj sobi, nakon podele računa imaju mnogo manje prostora za sebe nego oni koji žive u higijenskim stanovima.
„Oni ljudi koji se brinu o zdravlju Beograđana, žive u jazbinama i lagano gube svoje zdravlje“, piše list Vreme.
U celom naselju postoji samo jedan toalet, jedna pumpa i nema kanalizacije.
„Beogradska opština podigla je za svoje osoblje stanove. Za čistače nije urađeno ništa“, tvrdi list Vreme.
Deo novca od izgradnje tih stanova mogao je biti upotrebljen za izgradnju skromnih stanova za čistače prestonice.
Celokupno izdanje može da se čita na linku Narodne biblioteke.
List Pravda preneo je saopštenja britanskih i nemačkih medijskih agencija o događajima koji su se odigrali dan ranije na teritoriji Engleske.
„Sinoć su se nemački avioni ponovo pojavili nad londosnkom oblašću. Pored Dovera, bombardovana je i luka Portsmaut“, piše list Pravda.
Engleska agencija „Rajter“ saopštila je da i pored evidentnih vazdušnih napada, jedine bombe koje su bile bačene završile su u poljima napravivši neznatnu štetu.
![Prestonički čistači žive u uslovima nedostojnim čoveka 3 Prestonički čistači žive u uslovima nedostojnim čoveka 3](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2020/08/Screenshot-129-202x300.png)
Izveštaji o šteti načinjenoj u Portsmautu gde je bilo pogođeno i nekoliko zgrada u to vreme su svedočili o samo nekoliko požara koji su bili primećeni.
Usledio je protivnapad engleskog vazduhoplovstva u kome su srušena ukupno 32 neprijateljska aviona, 28 lovačkim avionima, a četiri protivavionskom artiljerijom, prenosi list Pravda.
Saopštenja nemačkih novinskih agencija pričaju međutim drugačiju priču.
Nemački „DNB“ u svom saopštenju slavi uspeh nemačkih vazduhoplovnih jedinica koje nisu bile sputane čak ni lošim vremenskim uslovima.
„Postrojenja napadnutih aerodroma razorena su postepeno. U samom Portsmautu nemački avioni postigli su izvanredno dejstvo“, navodi se u saopštenju koje prenosi list Pravda.
Oboreno je 18 nemačkih aviona, dok je neprijatelj ostao bez 50 aviona.
Nemački mediji ocenili su celokupan otpor britanskih snaga u toku ovih događaja slabim, dok negde on nije ni postojao, što je dalo šansu nemačkim avionima da potpuno razore ta područja.
Celokupno izdanje može da se čita na linku Narodne biblioteke.
List Danas svakoga dana prelistava glavne vesti na današnji dan pre 80 godina, tačnije 1940. godine. Predmet analize su dnevni listovi Vreme i Pravda, koji danas ne postoje. Ideja jeste da se čitaoci vrate u prošlost, da sa vremenske distance vide kako su izgledale vesti, ali i kako su novinari, pa i sami sugrađani, razmišljali u Srbiji u turbulentnom periodu između dva rata i pred sam početak Drugog svetskog rata. Pored političkih vesti, objavljivaćemo i društvene, ekonomske, ali i vesti iz domena zabave i sporta.
Projekat je realizovan u saradnji i uz materijal iz digitalne arhive Narodne biblioteke Srbije i Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.