Pretnje evangelističke crkve iz Floride da će paljenjem Kurana obeležiti devetogodišnji od terorističkih napada na SAD 11. septembra juče je kao razočaravajuće i neučtive osudila državna sekretarka SAD Hilari Klinton.
Uprkos brojnim međunarodnim osudama ova mala američka crkva najavljuje da će realizovati planove i zapaliti primerke Kurana na 11. septembar.
Visoki američki komandant u Avganistanu Dejvid Petreus prethodno je upozorio da će američki vojnici biti dovedeni u opasnost ukoliko crkva sa Floride ispuni obećanja. „Snimci paljenja Kurana nesumnjivo će iskoristiti ekstremisti u Avganistanu i širom sveta da iniciraju nasilje“, naveo je Petreus.
Anders Fog Rasmusen, generalni sekretar NATO takođe izrazio zabrinutost povodom bezbednosti vojnika i dodao da „su najavljene akcije u suprotnosti sa svim vrednostima za koje se borimo“. I brojne muslimanske zemlje osudile su najavljeni potez, dok je generalni tužilac SAD Erik Holder nazvao ideju „idiotskom i opasnom“. U jučerašnjoj reakciji iz Vatikana planovi su nazvani sramotnim. „Jasno osuđujemo“ najavu spaljivanja Kurana, rekla je juče portparolka šefice diplomatije EU navodeći da Ketrin Ešton „poštuje sva verska mišljenja“. U zajedničkom saopštenju američkih religioznih lidera osuđuje se „antimuslimanski bes u Americi“.
Ipak, organizator cele kontroverze sveštenik Teri Džons ne odustaje od namere navodeći da se moraju uputiti jasne poruke radikalnim elementima islama. „Vreme je da se Amerika vrati da bude Amerika“. Ova crkva našla se još prošle godine na naslovnim stranicama medija nakon distribucije majica sa natpisima „Islam je đavo“. Iako Džons ne krije da su mu stigle i smrtne pretnje te da FBI diskutuje o njegovoj bezbednosti, ipak navodi da je cilj ohrabriti ljude da zapale Kuran u počast svih onih ubijenih 2001.
Kontroverze su nastupile u trenutku kada su američki odnosi sa islamom pod lupom. Najnovije pretnje naročito su podgrejane žustrom debetom povodom predložene izgradnje džamije i islamskog kulturnog cenntra na mestu nekadašnjih Kula bliznakinja srušenih u napadima u Njujorku 2001.
Takav predlog je podstakao bučna protivljenja među republikanskim političkim elitama, ali i grupama bliskim porodicama žrtava napada Al Kaide. Nedavna istraživanja javnog mnjenja pokazuju da 43 odsto Amerikanaca ima negativan stav prema muslimanima, dok 25 odsto veruje da većina muslimana koji žive u SAD nisu patriote.
Stotine Avganistanaca već je protestovalo u ponedeljak ispred džamije u Kabulu gde su se čuli uzvici „Smrt Americi“. Nekoliko hiljada indonežanskih muslimana protestovalo je ispred ambasade SAD u Džakarti i još pet gradova zbog planova crkve u Floridi.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.