![Propaganda i moda krivi za "salonsku humanost" 1 Propaganda i moda krivi za "salonsku humanost" 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2018/04/Foto-za-Danas-013-e1619600412240.jpg)
Pedesetih godina prošlog veka, na današnji dan, u listu Vreme je osvanuo osvrt na tadašnje društvo ili bolje rečeno kritika „salonske“ humanosti. Istog dana je list Pravda pisao o puštanju u rad duplog tramvajskog koloseka do Cvetkove mehane, nekadašnje kafane osnovane na današnem području Cvetkove pijace.
List Vreme, pre 80 godina je kritičkim tekstom poručio: „Biti human je čovečno, biti lažno human je podlo“.
Otmene žene su u to vreme, kao vid zabave igrale karte, a najčešće poker u novac.
![Propaganda i moda krivi za "salonsku humanost" 2 Propaganda i moda krivi za "salonsku humanost" 2](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2021/03/IMG-2721.jpg)
Kada bi dobile „ruku“ obično bi deo dobitka dale u humanitarne svrhe, stavljajući ga u pepeljaru.
Novac bi bio namenjen siromašnoj deci u zemlji pogođenoj ratom, po njihovom izboru.
Određeni saloni, u kojima se ne igraju karte, pravili su humanitarne žurke, gde bi dame dolazile da pletu džempere za ugrožene u svetu.
Ovakvo ponašanje je bilo kritikovano, u tadašnjem društvu, iz razloga što je i naša zemlja bila pogođena siromaštvom, međutim od naše gladne i prozeble dece, ali i nezbrinutih ratnika, koji prose, kako se navodi, obično bi se zgražavale dobrostojeće gospođe.
„Na ulici u polumraku, po zimi nevidljiv je i skrio se humanizam otmenih gospa i gospode“, pisao je list Vreme.
Kao krivca za ovakvo ponašanje navedeni su propaganda, ali i moda.
Celokupno izdanje može se čitati na sajtu Narodne biblioteke.
List Pravda, 18. marta 1941. godine prenosi kako je linija šest, koja je i dalje u upotrebi, bila u to vreme najopterećenija.
![Propaganda i moda krivi za "salonsku humanost" 3 Propaganda i moda krivi za "salonsku humanost" 3](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2021/03/IMG-2722.jpg)
Pruga je bila dugačka šest kilometara. Vožnja je trajala od prvog stajališta do poslednjeg, ukupno 22 stanice, obično pola sata.
Najveće opterećenje šestice bi bilo od sedam do osam časova, kad ljudi idu na posao, ali i od 12 do 15 časova.
Ova linija je prevozila građane, iz tadašnje najgušće naseljene periferije, „Kralja Aleksandra ulice“ do centra grada.
Zemunski tramvaj 14 koji ide od „Moskve“ do Tehničkog fakulteta je obično prazan, on potom produžuje do Novog groblja, što ne pomaže u smanjenju opterećenosti linije šest, razlog je navika ljudi da koriste baš „šesticu“.
Zahtevi za razrešenje neprijatnosti u vožnji, izazvanih nedostatkom broja kola i lošim rasporedom vožnje, su uvođenje đačkog voza, koji bi samo učenici smeli da koriste kako bi nesmetano mogli da idu u školu.
Traženo je i ubrzanje, u vidu ukidanja šest do osam stajališta, ali i promena putanje linije 14, gde bi ona išla isto do „Cvetka“.
Takođe i ukidanje dosadašnje prakse, razlikovanja klase u prednjim i zadnjim kolima, da bi se jednako i pojedinačno naplaćivale karte itd.
Više o tome možete pročitati na sajtu Narodne biblioteke.
„List Danas svakoga dana prelistava glavne vesti na današnji dan pre 80 godina, tačnije 1941. godine. Predmet analize su dnevni listovi Vreme i Pravda, koji danas ne postoje. Ideja jeste da se čitaoci vrate u prošlost, da sa vremenske distance vide kako su izgledale vesti, ali i kako su novinari, pa i sami sugrađani, razmišljali u Srbiji u turbulentnom periodu između dva rata i pred sam početak Drugog svetskog rata. Pored političkih vesti, objavljivaćemo i društvene, ekonomske, ali i vesti iz domena zabave i sporta.
Projekat je realizovan u saradnji i uz materijal iz digitalne arhive Narodne biblioteke Srbije i Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“.“
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.