SAD su uglavnom zagovarale dijalog kao način da se reše nesuglasice sa Kinom, ali je sada, kako prenosi Bi-Bi-Si, očigledno da se američka mornarica priprema za potencijalni sukob.
Prema pisanju Ruperta Vingfild Hajsa, novinara britanskog servisa, na palubi američkog nosača aviona „Džordž Vašington“ čuje se ovih dana neuobičajena buka. Samo nekoliko metara od mesta gde je stajao, avion „F/A – 18F Super hornet“ gotovo da je spreman za poletanje.
Posmatranjem američke mornarice ovako izbliza, navodi Vingfild, teško je ne osetiti strahopoštovanje, jer nijedna mornarica na svetu nema ovakvu opremu niti je pokazuje sa takvim „šarmom“. Uveravali su me da se ne „spremaju za rat ni sa jednom zemljom“. Ali činjenica je da američka mornarica do sada nije okupila dve cele borbene formacije i 200 aviona blizu obala pacifičkog ostrva Guama. Reč je o vežbama koje je Pentagon nazvao „Borba iz vazduha i mora“. Radi se o konceptu iz 2009, a specijalno je projektovan za susprostavljanje „sve većim pretnjama iz Kine“.
„Kad govorimo o našim sposobnostima“, kaže za Bi-Bi-Si admiral Mark Montgomeri, „govorimo o mogućnostima da delujemo na neograničeni način u vodama po našem izboru“. „Kao što neke zemlje razvijaju složene mehanizme odbrane, mi razvijamo sopstvene taktike, tehnike i procedure ne bi li smo nastavili da delujemo“, ističe Montgomeri. Avgustovski sukobi u vazdušnom prostoru iznad Južnog kineskog mora, prema rečima Montgomerija, učinili su američku ulogu u regionu još važnijom. „Američka mornarica najviše pojedinačno doprinosi bezbednosti i stabilnosti u azijsko-pacifičkom regionu. Ovde smo gotovo 70 godina“, podseća admiral.
Kinesko rukovodstvo bez sumnje se ne slaže sa ovim. Dugoročni cilj Pekinga jeste da dominira vodama blizu svojih obala. Ukoliko američka mornarica pokuša to da zaustavi samim tim će učiniti mogućnost sukoba izvesnijom. Ali od Tokija do Tajpeja, Manile do Hanoja, postoje vlade koje su srećne da vide američke nosače aviona kako plove ovim vodama.
Kineska Narodnooslobodilačka armija još nema pandan za američku mornaricu i neće imati još zadugo, navode upućeni. Umesto toga, Kina razvija druga oružja čiji je cilj da drže podalje američke nosače od kineske obale. Tu spadaju podmornice novije proizvodnje, hipersonične rakete dugog dometa i, možda ono što je posebno zabrinjavajuće, veoma precizne balističke rakete srednjeg dometa koje još nazivaju „ubice“.
Za proteklih 10 godina, najvažniji i često ponavljani kineski slogan bio je „mirni napredak“ čija je namera da se razuvere susedi da rastuće vojne moći zemlje nisu pretnja po njih. Ali od kada je predsednik Si Đinping došao na vlast prošle godine, došlo je do velikih promena. Kina sada ističe ove zahteve i izvan svojih obala. Njeni brodovi patroliraju na istoku Kine oko ostrva Dijaou, poznatim još pod nazivom Senkaku u Japanu, pod čijom su kontrolom dugo bila. Milijarde su utrošene na izgradnju novih ostrva u Južnom kineskom moru.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.