Predlozi za postupanje prema globalnoj finansijskoj krizi koja pogađa ekonomije širom sveta i dovela je do povećanja cena hrane i energije, dominirali su prolećnim sastankom Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, koji je okončan juče.
Ministri finansija industrijski razvijenih država izneli su sumorne procene svetske ekonomije budući da prevrati na finansijskim tržištima smanjuju potrošnju i založili se za brzu akciju učvršćivanja nadzora nad bankarskim sektorom i poboljšanje međunarodne saradnje.
Predlozi za postupanje prema globalnoj finansijskoj krizi koja pogađa ekonomije širom sveta i dovela je do povećanja cena hrane i energije, dominirali su prolećnim sastankom Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, koji je okončan juče.
Ministri finansija industrijski razvijenih država izneli su sumorne procene svetske ekonomije budući da prevrati na finansijskim tržištima smanjuju potrošnju i založili se za brzu akciju učvršćivanja nadzora nad bankarskim sektorom i poboljšanje međunarodne saradnje. Ministri finansija G7 su ukazali da na procenu pogoršanja utiču novi znaci ekonomskih neprilika u SAD, gde je poverenje potrošača na najnižem nivou od 1982, kriza na američkom tržištu nekretnina i porast inflacije. Finansijski lideri su takođe izrazili zabrinutost zbog velikih fluktuacija na tržištu valuta od njihovog prošlog sastanka u februaru u Tokiju.
„Moramo odgovoriti što pre na vanrednu stuaciju u svetu“, izjavio je Roberti Zilik, predsednik Svetske banke. „Moramo iskoristiti sve mogućnosti kako bismo pomogli zemljama u razvoju da poboljšaju svoje sisteme zdravstvene zaštite, smanje stopu neuhranjenosti i smrtnosti dece. On je dodao da su samitom dominirala i pitanja investiranja u Afriku, klimatske promene i rast cena hrane u svetu. „U SAD i Evropi tokom protekle godine bili smo usredsređeni na cene gasa na pumpama. Dok su mnogi bili zabrinuti za punjenje njihovih tankera sa gasom, u ostalim delovima sveta ljudi su se borili da popune svoje stomake. I svakoga dana sve je teže i teže“.
Slična upozorenja povodom povećanja cena hrane u svetu uputio je i šef Međunarodnog monetarnog fonda Dominik Štros Kan. On je rekao da će posledice biti užasne ukoliko cene hrane ostanu visoke u zemljama u razvoju, naročito u Africi. Problem, prema rečima Kana, može takođe biti stvaranje trgovinske neravnoteže koja bi bila udarac za napredne ekonomije.
Vlade na Haitiju, u Egiptu i na Filipinima, između ostalih, već se suočavaju sa socijalnim nemirima zbog rasta cena namirnica. Ukoliko trend bude nastavljen Stros-Kan kaže: „Stotine hiljada ljudi biće gladno. Deca će patiti od neuhranjenosti, s posledicama po njihove živote.“
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.