![Komisije će još više produbiti jaz među narodima u BiH 1 Komisije će još više produbiti jaz među narodima u BiH 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2019/02/srebrenica-foto-EPA-EFE-JASMIN-BRUTUS.jpg)
Vlada Republike Srpske (RS) imenovala je članove dve međunarodne komisije, jedne koja treba da istraži stradanje Srba u Sarajevu od 1991. do 1995. i pripadnika drugih naroda, i druge koja treba da istraži dešavanja u i oko Srebrenice u periodu od 1992-1995. godine.
Članovi obe komisije su iz 12 zemalja.
Ministar pravde RS Anton Kasipović rekao je da je osnovni cilj formiranja tih komisija pomirenje među narodima i suživot budućih generacija. Međutim, sagovornici Danasa smatraju da te komisije ne samo da neće doneti mir, već će još više produbiti jaz među narodima u Bosni i Hercegovini (BiH).
Podsetimo, Vlada RS je 18. avgusta prošle godine stavila van snage izveštaj Komisije za istraživanje događaja u i oko Srebrenice od 10. do 19. jula 1995. koji je usvojen 2004. a odnosi se na stradanja Bošnjaka tokom srpske ofanzive na Srebrenicu u julu 1995. godine.
– Kako smo čuli iz Republike Srpske, cilj osnivanja komisija je „pomirenje među narodima i suživot budućih generacija“. Smatram da komisije ni na koji način neće doprineti pomirenju naroda koji žive u BiH, već će još više produbiti jaz među njima. Činjenice o događajima u Srebrenici i Sarajevu su već utvrđene u nekoliko presuda Haškog tribunala i njih nijedna komisija ne može da promeni. Uostalom, Komisija o istraživanju događaja u Srebrenici je već postojala. Izveštaj te Komisije su vlasti RS odlučile da stave van snage jer se nije uklapao u njihov mit koji 24 godine pokušavaju da održe na snazi, a to je da u Srebrenici nije počinjen genocid već zločin sa daleko manjim brojem žrtava. Pomirenje se ne gradi osnivanjem komisija već isključivo iskrenom voljom da se odgovorni procesuiraju, da se žrtvama prizna status žrtve i iskaže iskreno poštovanje za pretrpljene patnje – ističe za Danas Ivana Žanić, direktorka pravnog programa Fonda za humanitarno pravo.
Emir Ramić, direktor Instituta za istraživanje genocida Kanada (IGK), osuđuje i odbacuje formiranje ovih komisija.
– Formiranjem navedenih komisija bh. entitet RS ne priznaje internacionali poredak, negira sudski dokazane i utvrđene činjenice, agresivno atakuje na istinu, pravdu, mir i bezbjednost i agresivno dehumanizira žrtve genocida u cilju promijene karaktera vojnog sukoba koji je bio obilježen agresijom i genocidom na BiH i njene građane, posebno Bošnjake. Istovremeno se pokušava internacionalizirati negiranje genocida, što je IGK snažno osjetio i još osjeća u kampanji za peticiju Kanadskog parlamenta e-1837 kojom se traži krivično sankcionisanje negatora genocida u Srebrenici. U Kanadi je trenutno u ofanzivi udruženi srpski lobi protiv IGK i peticije – navodi Ramić.
I on podseća da je RS 2004. formirala Komisiju za Srebrenicu, koja je utvrdila da je u Srebrenici izvršen genocid, te da su „u genocidu učestvovale političke, vojne, policijske i upravne strukture RS, kao i strukture tadašnje Vojske Jugoslavije i MUP Republike Srbije“.
– Međunarodni sud pravde i Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju, presudili su da se u Srebrenici desio genocid nad Bošnjacima, a Srbija, kao jedina država u svijetu, osuđena da nije spriječila genocid i kaznila počinioce. Dakle, imamo utvrđene sve sudske činjenice, i ovo je zapravo pokušaj revizionističkog pristupa onome što je već nedvosmisleno utvrđeno – ukazuje Ramić, navodeći da je izveštaj Komisije RS konačan, verifikovan od svih političkih i pravnih subjekata u BiH i da zbog toga ne može biti predmet rasprave.
Prema njegovim rečima, IGK smatra de će formiranje komisija voditi novim prekidima saradnje između naroda i država.
– Ovaj pokušaj revizije historijskih, sudskih i naučnoistraživačkih činjenica, ne samo da treba odbaciti, već i javno osuditi i sankcionisati predlagače, jer je direktno usmjerene protiv mira i stabilnosti. Genocid u Srebrenici je nakon Holokausta prvi pravno verificiran genocid u Evropi, što znači da ima i pravnu i historijsku validnost. Zato je formiranje komisija kriminalni čin, novo civilizacijsko posrnuće RS i nastavak genocidnih aktivnosti drugim sredstvima. Velikosrpski revizionisti pokušavaju sakriti sve tragove svojih zločina u BiH, te nastaviti s daljnjom destrukcijom države BiH, prebacujući teren svojih anticivilizacijskih aktivnosti i na međunarodnu zajednicu, odnosno u sve države, posebno Kanadu, gdje se vodi kampanja za krivično gonjenje negatora genocida – ističe Ramić.
Osude formiranja komisija za istraživanje ratnih dešavanja u Srebrenici i Sarajevu stigle su i iz Kancelarije Visokog predstavnika (OHR) u BiH i Ambasade SAD u BiH. Iz Ambasade SAD u BiH podsetili su da su Međunarodni sud pravde i Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju zaključili da je u Srebrenici počinjen genocid. „Potrebno je da svi poštuju ove sudske odluke, hrabro se suoče s prošlošću i prihvate istinu, bez obzira koliko je ona bolna“, naveli su iz američke ambasade za N1.
Ko su članovi?
Članovi Komisije za istraživanje stradanja Srba u Sarajevu od 1991. do 1995. godine su Rafel Izraeli, predsedavajući, te članovi profesor Volter Manušek iz Austrije, profesor Lorens Almarfrens iz SAD-a, Darko Tanasković iz Srbije, Đuzepe Zakarija, pukovnik Viktor Bezučenko iz Rusije i pukovnik Patrih Bario iz Francuske. Pojedine osobe su članovi obe komisije. Osim izraelskog profesora Gideona Grajfa, u Komisiji za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji u periodu 1992-1995. godina su Adenrelo Šinaba iz Nigerije, profesor Juki Oso iz Japana, Rodžer Bajat iz Australije, Zeng Ji iz Kine, stručnjak za medije Đuzepe Zakarija iz Italije, pravnik Markus Golbarh iz Njemačke, te profesor Larens Almarfrens iz SAD i redovna profesorka na Medicinskom fakultetu u Beogradu i šefica Forenzičke laboratorije Marija Đurić. Predsjedavajući Komisije za Srebrenicu Gideon Grajf nedavno je izjavio, prenela je Srna, da je cilj ove komisije – istina o Srebrenici, koja je samo jedna, te da je moralna obaveza komisije da bude lojalna činjenicama, istini i žrtvama.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.