![U Srbiji ne shvataju medije kao četvrtu granu vlasti 1 U Srbiji ne shvataju medije kao četvrtu granu vlasti 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2016/10/Bundesregierung__Tobias_Koch_.jpg)
Nemačka vlada ocenila je da stanje ljudskih prava u Srbiji generalno odgovara „međunarodnim standardima“, da je diskriminacija zabranjena Ustavom, da su usvojeni brojni zakoni koji štite ljudska prava i da je kontrola ukotvljena u instituciji Zaštitnika građana.
Ali, to ne znači da je situacija ružičasta, prenosi danas Dojče vele.
U odgovorima zvaničnog Berlina na pitanja poslanika Zelenih može li se Srbija i dalje smatrati sigurnom zemljom, navodi se da nema dokaza da je neka etnička, religijska ili socijalna grupa u Srbiji sistematski diskriminisana ili progonjena, niti da državni organi neku grupu ciljano ostavljaju bez zaštite zakona.
To ne znači da je situacija ružičasta, jer u srpskoj javnosti se nepromenjeno mogu uočiti zadrške i predrasude prema pripadnicima određenih manjina – Romima, Albancima, Bošnjacima, stoji u odgovorima. Postoje, kako se ističe, pojedinačni fizički i verbalni napadi protiv religijskih grupa, kao i vandalizam, a primetne su i antisemitske radnje i širenje odgovarajućih napisa.
Savezna vlada poziva se i na poslednji izveštaj ombudsmana prema kojem je njegova kancelarija primila 16 pritužbi zbog „povrede religijskih prava“. Prema saznanjima nemačke Vlade, koja na tom polju mahom potiču od UNHCR, 80.000 Roma živi u „neformalnim naseljima“ koja Srbija treba da legalizuje kako je predviđeno Akcionim planom za poglavlje 23 pristupnih pregovora sa EU.
Samo 85 odsto romske dece pohađa (obaveznu) osnovnu školu, samo 22 odsto ide u srednju školu, a prema poslednjem popisu, samo 0,4 odsto njih ima visoku stručnu spremu. „Pripadnici romske zajednice u principu imaju pristup svim državnim institucijama i uslugama ukoliko su registrovani sa stalnim mestom prebivališta. Međutim u praksi se registracija ispostavila kao ozbiljna prepreka za pristup socijalnim davanjima, zdravstvenoj nezi, obrazovnim ustanovama i stambenom prostoru“, navodi se.
Što se tiče socijalnih grupa, nemačka Vlada navodi da su „prema izveštajima nevladinih organizacija u Srbiji česti slučajevi porodičnog nasilja koje je usmereno protiv žena i dece. Savezna vlada nema pouzdane podatke o učestalosti. Krivično-pravno procesuiranje nasilja nad ženama se u praksi ispostavlja kao teško jer žrtve često iz straha od osvete ili stigmatizacije ne žele da daju iskaze nadležnima.
Takođe prema izveštajima nevladinih organizacija, deca su pogođena prinudnim radom, prosjačenjem i prostitucijom. Dalje se navodi da je u Srbiji široko rasprostranjena homofobija. „Uticajna Srpska pravoslavna crkva striktno odbija homoseksualnost. Taj odbojni stav nalazi se i u nekim školskim udžbenicima. Homofobija desno-nacionalnih grupa ponekad vodi nasilju“, piše u odgovorima, što je ilustrovano napadom na aktivistu Bobana Stojanovića 22. avgusta ove godine.
Nemačka vlada smatra da beogradska vlast predano radi na poboljšanju i implementaciji Zakona o zabrani diskriminacije iz 2009. Uz to, od 2012. kvalifikacija nekog napada kao „zločina iz mržnje“ može biti otežavajući faktor za počinioca pri izricanju kazne.
Na pitanja Zelenih o stanju u medijima, nemačka Vlada ukazuje na izveštaj EU iz prošlog novembra prema kojem „u Srbiji još nisu ostvareni uslovi za puno korišćenje prava na slobodu mišljenja. Znatan problem ostaje ekonomska zavisnost medija od oglašavanja. Raspodela oglasa velikim delom se odvija preko PR-agencija bliskih državi ili vladi. Uprkos reformisanom zakonodavstvu na ovom polju i dalje je manjkava transparentnost vlasničke strukture medijskih preduzeća, ukazuje nemačka vlada.
Ovi faktori ograničavaju faktičku nezavisnost i kontrolnu funkciju medija i vode autocenzuri. Do sada u Srbiji nema ukupnog shvatanja medija kao četvrte grane vlasti, konstatuje se, uz primer izložbe Necenzurisane laži koju je u julu 2016. koju je organizovala vladajuća partija SNS. Tu su u jednoj beogradskoj galeriji bila izložena 2.523 medijska priloga koji su se kritički bavili radom premijera.
Dodaje se da se „povremeno čuju optužbe da su pripadnici opozicije u većoj meri pogođeni istragama zbog korupcije. Tako je srpska policija 2015. u sklopu dve velike policijske akcije (operacije Rezač i Skener) u vidu javnog spektakla uhapsila 140 osoba zbog sumnji u korupciju i finansijski kriminal.
Akcijama su najvećim delom bili pogođeni pripadnici opozicione partije, ali i oni iz jedne manje vladajuće stranke. Tih 140 hapšenja dovelo je do svega tri krivična procesa.
Na pitanje Zelenih o tome šta Nemačka konkretno čini da bi pomogla Srbiji u prevazilaženju brojnih manjkavosti, Vlada odgovara da je od demokratskih promena 2000. u Srbiju uloženo 1,6 milijardi evra u vidu razvojne saradnje.
To je učinjeno kroz brojne projekte Društva za međunarodnu saradnju (GIZ) i na druge načine, prenosi Dojče vele.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.