![Bila u minusu, a sada beleži milionske dobitke: Četiri firme iz Srbije koje su pod zapadnim sankcijama imaju račun u istoj banci 1 Bila u minusu, a sada beleži milionske dobitke: Četiri firme iz Srbije koje su pod zapadnim sankcijama imaju račun u istoj banci 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2024/03/shutterstock_124023289-e1709288237715-1000x560.jpg)
Šta je zajedničko za četiri firme iz Srbije, koje su pod zapadnim sankcijama zbog optužbi da sarađuju sa ruskim vojnim i industrijskim sektorom nakon invazije na Ukrajinu?
Firme Kominvex, Soha info, Goodforwarding i Avio Chem imaju račune u API banci – privatnoj banci iz Srbije sa vlasništvom ruskog porekla, utvrdio je Radio Slobodna Evropa (RSE) u bazi podataka Agencije za privredne registre.
Kominvex, Soha info i Goodforwarding su pod sankcijama Sjedinjenih Američkih Država (SAD) od februara, dok je firma Avio Chem pod sankcijama Velike Britanije od decembra 2023.
Kako je RSE ranije pisao, ove četiri firme iz Srbije su, zaobilazeći zapadne sankcije, zaradile milione od izvoza u Rusiju.
Svi dinarski i devizni računi koje ove firme imaju u API banci, otvoreni su nakon što je u februaru 2022. otpočela ruska invazija na Ukrajinu, a Zapad uveo sankcije Rusiji kojima se zvanični Beograd nije priključio.
Vlasnik te banke je Andrej Šljahovoj (Andrey Zakharovich Shlyakhovoy).
Tragovi njegovog bankarskog biznisa povezuju Rusiju gde je pod istragom, Srbiju – gde državne institucije ne odgovaraju na pitanja RSE o poslovanju Šljahovoja, i karipski „poreski raj“ Grenadu.
Radiju Slobodna Evropa nije poznata vrednost transakcija koje su firme iz Srbije pod zapadnim sankcijama imale na računima u API banci.
Ova banka je u odgovoru za RSE navela da „ne otvara platne račune klijentima sa liste sankcionisanih od strane Evropske Unije i Sjedinjenih Američkih Država“.
„API Banka u cilju kontrole ispunjavanja obaveza u vezi za sankcijama, bilo da je reč o propisima Republike Srbije ili zahtevima korespondentskih banaka, ima alate koje onemogućavaju izvršenje transakcija koje krše navedene obaveze“, dodaju u odgovoru.
Međutim, izostalo je pojašnjenje – kako tri firme sa „crne liste“ SAD imaju račune u API banci i nakon što su u februaru ove godine stavljene pod sankcije i da li je banka kontrolisala sve njihove transakcije.
Koliko je zaradila API banka?
API banka je u Srbiji pre ruske invazije poslovala u minusu.
A onda je počela da beleži milionske dobitke.
Zaradila je oko 2,2 miliona evra u 2022. godini, pokazuje finansijski izveštaj u bazi Agencije za privredne registre Srbije, kojeg je analizirao RSE.
U prvih devet meseci 2023, prema poslednjim podacima koje je dostavila Narodnoj banci Srbije, API banka je zabeležila dobitak od preko šest miliona evra.
Narodna banka Srbije, centralna državna institucija u čijoj je nadležnosti kontrola rada banaka, nije odgovorila na pitanja o nadzoru i poslovanju API banke.
„Imamo najbolju ponudu za vas za plaćanje u rubljama“, glasi reklama na sajtu API banke u Srbiji, jedine na finansijskom tržištu sa privatnim vlasništvom ruskog porekla.
Njen vlasnik, Andrej Šljahovoj, u Rusiji je bio poznat kao milioner i nosilac predsedničke povelje za „zaslužnog ekonomistu“ koja mu je dodeljena 1999. godine.
A onda se nakon decenija poslovanja u bankarskom sektoru, u Rusiji našao pod istragom.
RSE je utvrdio da je Ministarstvo unutrašnjih poslova Rusije raspisalo potragu za njim. Ne navodi se od kada i zašto ga ruska policija potražuje.
Kako je preneo moskovski Komersant, Šljahovoj je 2022. optužen za milionsku finansijsku prevaru.
Dodaju da je od maja 2022, kada je izdat nalog za njegovo hapšenje, Šljahovoj u bekstvu, a da su ruski istražitelji izneli sumnju da je otišao u Srbiju.
RSE nije uspeo da utvrdi gde se Šljahovoj trenutno nalazi.
Policija i Ministarstvo pravde Srbije nisu odgovorili za RSE da li imaju saznanja gde je Šljahovoj i da li je od zvaničnog Beograda zatraženo njegovo hapšenje.
Šljahovoj lično nije pod sankcijama SAD, ali američko ministarstvo finansija je u avgustu 2018. godine, dve nedelje nakon što je Šljahovoj ušao na srpsko bankovno tržište, stavilo na crnu listu njegovu tadašnju banku Agrosojuz, osnovanu u Rusiji.
Banci Agrosojuz je tada blokiran pristup američkom finansijskom sistemu.
Sankcije su uvedene pod optužbama da je banka Agrosojuz „omogućila značajne transakcije“ u ime osobe sa „crne liste“ zbog aktivnosti povezanih sa oružjem za masovno uništenje i Severnom Korejom.
Nakon što su Agrosojuzu uvedene američke sankcije, Andrej Šljahovoj je izašao iz većinskog vlasništva te banke u Rusiji.
Ceo tekst pročitajte na portalu Radia slobodna Evropa (RSE).
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.