![Burna reakcija ministarke Mihajlović na nagrade Šapcu 1 Burna reakcija ministarke Mihajlović na nagrade Šapcu 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2018/07/2102.jpg)
Šabac je od utorka dvostruki lider takmičenja „Šampioni lokalnog razvoja“ koje organizuju Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) i Radio-televizija Srbije pod pokroviteljstvom Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave u partnerstvu sa Razvojnom agencijom Srbije.
Nagrade za najbolju praksu u dve kategorije – Servis građana i Podrška privredi – gradonačelniku Šapca Nebojši Zelenoviću uručio je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić na nacionalnoj konferenciji o lokalnom ekonomskom razvoju u Skupštini Beograda u utorak.
No, povodom dodele nagrada NALED-a i RTS-a lokalnim samoupravama potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović burno je reagovala zamerajući gradonačelniku Šapca „što nije izgradio put u pocerskom selu Bukoru i što je ukinuo ambulantu“.
Ministarka je, istine radi, delimično upućena pošto je posetila Šabac kao predstavnica Srpske napredne stranke (SNS), ali ne i zvanično u svojstvu ministarke. Par puta je bila u najudaljenijem selu šabačkog kraja Bukoru, zahtevajući da se asfaltira put kojim dnevno prođe stotinak vozila, bez obzira što bi to lokalnu samoupravu koštalo tridesetak miliona dinara i ne uvažavajući argumente lokalne samouprave da su mnogo važniji drugi infrastrurni projekti.
Ministarka saobraćaja je, međutim, tek nedavno spomenula izgradnju autoputa Ruma-Šabac, ali bez navođenja rokova. Za ovaj autoput projekat je davno urađen, ucrtan je i u prostorni plan Srbije, a najvažnije ovim pravcem dnevno prođe 17.000 vozila, što je po svim parametrima dovoljno za autoput. Poređenja radi, u Nemačkoj taj uslov je 10.000 vozila. Uz to postoji spremnost kanadske korporacije da se on radi kao koncesija, a Šabac je bio spreman da kao zalogu ponudi i severozapadnu radnu zonu.
Uprkos tome, ministarka Mihajlović ne pominje zahtev Šapca da se reguliše okretnica kod robno-transportnog centra, što je u nadležnosti države, a više godina upućeni zahtevi grada stoje u nečijoj fioci.
I kada je bila ministarka ranije za građevinarstvo i ekologiju Zorana Mihajlović nije posetila Šabac povodom izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, gde je Evropska unija uložila oko 20 miliona evra. Tom prilikom gost Šapca bio je predstavnik Evropske unije Vensan Dežer, a kasnije je gostovao i sadašnji ambasador Sem Fabrici.
Desilo se i da je regionalna deponija u Sremskoj Mitrovici odbila da primi otpadni mulj iz ovog postrojenja, iako je dozvolu za njen rad potpisala upravo ministarka Mihajlović. U ovu deponiju Evropska unija uložila je desetak miliona evra, a grad Šabaca odnosno JKP „Vodovod“ bio je prinuđen da pitanje otpadnog ulja reguliše angažovanjem privatne firme. Posle svega, a pogotovo kada je pritisak državnih organa na opozicione opštine i gradove bio iznet i pred nadležnim Komitetom Saveta Evrope u Istanbulu, jasno je koliko je Šabac trn u oku naprednjačkih vlasti.
No, nagrade koje je Šabac dobio pokazuju koliko je grad zaista učinio na privrednom razvoju i za građane Šapca.
Lideri za privredu i referendum
Rešenje za koje je Šabac nagrađen je „one-stop-shop za privredu“, koje omogućava privrednicima da svoje poslove uz pomoć efikasne lokalne administracije završavaju na jednom mestu uz stalno osluškivanje njihovih potreba i praćenje poslovanja. U kategoriji „Servis građana“ Šabac se izdvojio po jedinstvenoj odluci da omogući građanima da odlučuju kako će biti potrošen novac od poreza na imovinu.
Na konkursu je učestvovalo 33 grada i opštine sa 42 prijave u pet kategorija. Nagrađeno je osam gradova i opština koje su reformama administracije i primenom novih modela pristupa značajno unapredili kvalitet života u lokalnoj zajednici i nivo usluga prema građanima, privukli investicije i uspostavili saradnju sa postojećom privredom.
Šabac je jedini grad koji je šampion u dve kategorije.
Predsednik Skupštine grada Šapca Nemanja Pajić je istakao da Šabac ima institucionalni način za podršku privredi: – Ono po čemu smo mi specifični je to što imamo Komisiju koja se bavi potrebama privrede i rešava sve ono što privrednici imaju kao primedbu ili potrebu. Pored toga imamo i svakodnevnu komunikaciju sa privredom i ono što je najvažnije benefiti se osete u gradu. Ono što me posebno raduje je što su naši privrednici odlučili da prošire svoje kapacitete.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.