![Britanski ambasador: Potrebno da Vlada Kosova učini više kako bi se Srbi osećali sigurno 1 Britanski ambasador: Potrebno da Vlada Kosova učini više kako bi se Srbi osećali sigurno 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2024/09/HADRGRIVS-e1725203789416-1000x560.jpg)
„Jasno mi je da Kosovo ima jasnu viziju za modernu, demokratsku, multietničku i evropsku državu“, smatra britanski ambasador Džonatan Hargrivs.
„Učinićemo sve što možemo da podržimo to i da promovišemo mir i stabilnost u ovom regionu. Međutim, to neće biti u potpunosti ostvareno dok se ne primene svi aspekti Osnovnog sporazuma i Sporazuma iz Ohrida, kako sa kosovske, tako i sa srpske strane“, poručio je.
U intervjuu za KoSSev, ambasador je rekao i da je „duboko frustrirajuće to što su pregovori trenutno u zastoju“.
Razgovor za Hargrivsom vođen je početkom nedelje, pre nego su kosovske vlasti uz policiju u petak izvele najnoviju akciju na Severu – novi talas zatvaranja preostalih srpskih institucija, pre svega opštinskih službi, uz Kancelariju za KiM, PIO fond, te javno komunalno preduzeće.
U intervjuu je podsetio na to da je Velika Britanija bila kritična i prema drugim akcijama kosovske vlade.
„Bilo da se radi o iznenadnom prelasku na dinar ili zatvaranju filijala srpske Pošte i Štedionice. Pridružio sam se međunarodnoj zajednici u pozivu premijeru da osigura da njegova vlada takve mere preduzima u koordinaciji s nama i lokalnim zajednicama kako bi se sprovele na način koji štiti one koji treba da budu zaštićeni“, kazao je.
„S našim partnerima iz Kvinte i drugim međunarodnim partnerima, Velika Britanija je uvek spremna da podrži akcije koje pomažu da se Srbi na Kosovu uvere da ovde imaju budućnost kao građani Kosova“.
Slaže se da je potrebno da kosovska vlada učini više kako bi Srbi osećali da je „ovde njihov dom i da su sigurni da imaju budućnost ovde“.
Ponovivši da Velika Britanija i partneri u Kvinti i EU, „ostaju posvećeni suverenom, nezavisnom i multietničkom Kosovu koje je normalizovalo svoje odnose sa Srbijom“, Hargrivs ističe takođe:
„Kao što znate, veoma smo jasno izrazili našu zabrinutost da su neki od poteza preduzetih u poslednje dve godine učinjeni uz nedovoljnu pažnju na uticaj koji imaju na lokalne zajednice, posebno na one najranjivije. Nastavljamo da ohrabrujemo Vladu Kosova da se koordiniše s prijateljima iz međunarodne zajednice i da uzme u obzir lokalne brige“.
Hargrivs je bio jedan od ambasadora koji se pridružio kritičnim tonovima svojih kolega i u petak, premda u blažoj nijansi.
„Akcije koje suštinski utiču na dobrobit kosovskih Srba i drugih nevećinskih zajednica zahtevaju pažljive konsultacije sa nepokolebljivim prijateljima i bezbednosnim partnerima Kosova, u kontekstu šireg dijaloga. Današnje akcije na severu Kosova izvedene su bez toga i rizikuju da podstaknu tenzije i utiču na najugroženije“, poručio je u petak.
Ponosan na ulogu Britanije
Hargrivs je prvi put na Kosovu boravio 2001. godine, tada kao član britanskog odeljenja za međunarodni razvoj. Prisećajući se da je tada sećanje na razaranje i sukob bilo još uvek sveže, usled čega je, opisuje, duboka trauma bila vidljiva kod mnogo ljudi, danas kaže da primećuje drugačiju situaciju.
„Impresioniran sam izuzetnim napretkom u razvoju kosovske ekonomije, javnih institucija i demokratije. Veoma sam ponosan na ulogu koju je Velika Britanija imala zajedno s drugim međunarodnim partnerima u saradnji s vladom i zajednicama na Kosovu u vezi s ovim dostignućima“.
Posebno ga se tiče, navodi, potreba za dodatnim naporima u jačanju malih i srednjih preduzeća, ubrzanju energetske tranzicije i osnaživanju žena i devojčica, naročito na lokalnom nivou. Naravno, još uvek postoji mnogo stvari koje treba da se urade, dodaje.
Organizovani kriminal i dalje predstavlja problem, a Velika Britanija, navodi ambasador, ostaje posvećena produbljivanju svojih partnerstava na Kosovu i širom regiona kako bi se taj problem rešio, jer on ima stvarne posledice i za Veliku Britaniju.
Mnogo toga još uvek nije rešeno, dodaje dalje Hardgrivs, kao što je:
„Priznavanje prošlosti, neizvesnost za porodice nestalih, bol onih koji i dalje pate zbog rata, neizvesnosti koje osećaju ne-većinske zajednice na Kosovu. I dalje postoje vrlo realne tenzije i bezbednosni rizici, što znači da uloga NATO-ovog KFOR-a ostaje važnija nego ikada za očuvanje sigurnog i bezbednog okruženja za sve na Kosovu“.
KoSSev: Primećujete li bilo kakvu diskriminaciju protiv Srba na Kosovu, ili dvostruke standarde između severa i ostatka Kosova?
„Više puta sam posetio severne delove Kosova otkako sam stigao ovde. To sam postavio kao prioritet jer želim da održim redovan dijalog s ljudima ovde i da što bolje razumem istinsku stvarnost na terenu. Severni deo Kosova je prelep, s bogatom istorijom i velikim privrednim potencijalom. Ali ljudi koji ovde žive i dalje plaćaju visoku cenu zbog nedostatka normalizacije između Kosova i Srbije“.
„Ako bih mogao da sumiram svoje utiske iz razgovora s lokalnim srpskim stanovništvom sa Kosova u jednoj rečenici, to bi bilo da mnogi ljudi osećaju duboku neizvesnost i nesigurnost, i često nemaju poverenja u sposobnost vlada u Prištini i Beogradu da saslušaju njihove brige. Imam utisak da mnogi Srbi na Kosovu osećaju da njihovi interesi gotovo u potpunosti izostaju da budu predstavljeni preko političkih ili građanskih glasova. Veoma je žalosno to što je većina srpskog stanovništva na Kosovu, na zahtev Srpske liste, bojkotovala najnovije prilike budu demokratski predstavljeni“.
Računi za struju, registarske tablice, vozačke dozvole…
Redovno se sastaje sa premijerom Aljbinom Kurtijem, uz razgovor o širokom spektru bilateralnih pitanja, navodi dalje.
Ponovio je da je Velika Britanija „veoma ponosna“ na svoj odnos s Kosovom, koji se poslednjih 25 godina dalje razvija.
Na pitanje šta govori premijeru Kurtiju, Hardgrivs odgovara:
„Što se tiče politike Vlade Kosova prema srpskoj zajednici na Kosovu, važno je napomenuti da su neki koraci uspešno preduzeti, bilo da se radi o rešavanju računa za energiju na isti način kao i u ostatku zemlje, ili, nakon početnih poteškoća, kada je u pitanju primena sporazuma o registarskim tablicama i konverziji vozačkih dozvola“.
„Legitimno je za kosovsku državu da ima ovakva očekivanja od svojih građana širom zemlje. Velika Britanija je učinila sve što može da pomogne tamo gde vidi da Vlada Kosova preduzima pozitivne korake, bilo kroz naš rad na verifikaciji diploma ili podršku višejezičnoj informativnoj onlajn platformi koja pomaže svim ne-većinskim zajednicama da se angažuju sa državnim institucijama, ili pomažući napore da se komunikacija na srpskom jeziku obavi efikasnije“.
Radoičić i drugi odgovorni za Banjsku da odgovaraju
Njegov prethodnik Nikolas Abot je u intervjuu za KoSSev 15. jula 2023. kazao da ga mnogo toga što vidi na severu Kosova podseća na Severnu Irsku. Kazao je tada da je njegov „strah velik za predstojeće mesece“. Dva meseca kasnije dogodio se sukob u Banjskoj.
Uoči godišnjice od događaja u Banjskoj, ambasadora smo pitali kako on razume celu situaciju.
„Mislim da je razumevanje moje vlade o tome šta se desilo jasno. To je bio vrlo ozbiljan incident. Od presudne je važnosti da Milan Radoičić i drugi odgovorni budu efikasno izvedeni pred lice pravde. Mislim da dok se ovo ne uradi, postoji rizik da poverenje u Srbiju za pregovore u Dijalogu u dobroj veri bude poljuljano. Velika Britanija nastavlja da se redovno zalaže za ovo“, kaže.
Na pitanje kako komentariše spekulacije koje su se pokrenule posle događaja u Banjskoj, uz ovakve najave, a naročito onog što je takođe pre sukoba iznela britanska poslanica Ališa Kerns, Hargrivs odgovara:
„Znam da KoSSev, kroz rad koji obavljate u borbi protiv lažnih vesti, dezinformacija i obmanjivanja, zna da kad god se dogodi veliki incident kao što je onaj u Banjskoj, postoji ogromna količina neutemeljenih spekulacija. Jedino učešće Velike Britanije bilo je ispunjenje naše obaveze prema NATO-ovoj misiji KFOR-a slanjem 600 vojnika iz strateških rezervi KFOR-a, na zahtev komandanta KFOR-a, a nakon napada. Ponosi smo na ulogu koju su ovi vojnici igrali u osiguravanju stabilizacije situacije u nedeljama i mesecima koji su potom usledili“.
O poseti šefa CIA…
Na pitanje o nedavnoj poseti direktora CIA Vilijema Bernsa, o čijem se sadržaju i ishodu u javnosti malo zna, ni Hargrivs nije bio govorljiviji, ističući ipak posvećenost SAD regionu i samoj stabilnosti Kosova.
„Mislim da je ovo pitanje bolje da postavite nekom od mnogih analitičara na Kosovu. Ne mogu da govorim u ime američkih kolega, ali s moje tačke gledišta, SAD su dosledne u svojoj posvećenosti bezbednosti i stabilnosti Kosova i celog regiona zapadnog Balkana i ne vidim da će se to promeniti“.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.