![CNN: Sporazum o gasu Srbije i Rusije gorka pilula za EU 1 CNN: Sporazum o gasu Srbije i Rusije gorka pilula za EU 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/05/0106foto-FoNet-Aleksandar-Barda-1-992x560.jpg)
Predsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je u nedelju da je Srbija dogovorila novi trogodišnji ugovor o distribuciji gasa s ruskim državnim dobavljačem energije Gazpromom. Vest je stigla u nezgodno vreme. Vučić je time zadao novu glavobolju zapadnom antiputinovskom savezu, a posebno Europskoj uniji, komentariše CNN, a prenosi hrvatski Index.hr.
S druge strane kontinenta čelnici država EU zaglibili su u napornim pregovorima oko šestog paketa sankcija Moskvi. Konačni dogovor, objavljen kasno uveče u ponedjeljak, uključuje delimičnu zabranu uvoza ruske nafte u EU.
Međutim, kako bi svi pristali na sankcije, Brisel je bio prisiljen da napravi izuzeće za naftu koja se u Mađarsku, Slovačku i Češku uvozi naftovodom. To su neke članice EU doživele kao veliki ustupak.
Srbija ključna zemlja EU za širenje
Iako Srbija nije članica EU, deo je plana proširenja EU koji uključuje i neke njene susede. EU se namerava proširiti na istok i vidi zapadni Balkan kao ključ evropske sigurnosti, što je još više naglašeno u svetlu ruske invazije na Ukrajinu, prenosi Index pisanje CNN-a.
Od ovih balkanskih država, Srbija se posebno smatra ključnom iz brojnih razloga. Njena veličina, stanovništvo i geografski položaj čine je glavnim akterom geopolitike u regiji. Ako želite razgovarati o budućnosti Bosne i Hercegovine ili Kosova, treba će vam srpska vlada za stolom.
Međutim, Srbija se također jako oslanja na Rusiju kada je u pitanju plin. Ona također vojno surađuje s Moskvom. Ukratko, Srbija ima ogromne koristi od svog odnosa s Rusijom, a čak i ako u bližoj budućnosti postane članica EU, neće htjeti spaliti svoje mostove s Kremljom.
Važnost Srbije
To stvara dve istodobne stvarnosti za EU koje, kada se smjeste jedna pored druge, prilično je teško pomiriti.
Srbija je toliko velika i važna da je ključna za projekt proširenja EU, kojim se nastoji ojačati i proširiti evropske vrednosti, stabilnost i sigurnost. Takođe je toliko velika i važna da može u isto vreme sklapati poslove s Rusijom, Kinom i EU – kako god smatra prikladnim – i dalje biti zenica oka Brisela. To bi se ipak moglo promieniti.
Iako je Srbija podržala nekoliko rezolucija UN-a kojima se osuđuje ruska invazija, nije sankcionisala Moskvu niti se uskladila s Briselom po pitanju sankcija protiv Moskve. A to je nešto što se od država kandidata za članstvo očekuje da učine. Novi ruski gasni sporazum, strahuju neki službenici EU i analitičari, mogao bi biti korak predaleko za neke zemlje članice EU.
„Ako bude zaključen, sporazum bi uništio nade onih koji su vidjeli priliku za smanjenje ruskog utjecaja u regiji“, rekao je Filip Ejdus, vanredni profesor međunarodne sigurnosti na Univerzitetu u Beogradu.
Ejdus veruje da Vučić možda želi i ovce i novce. On predviđa da će srpski predsjednik sigurno jamčiti da Srbija ostaje na putu prema EU, a možda i dalje očekuje bolju ponudu od njemačkog kancelara Olafa Scholza, prenosi Index.
Međutim, Ejdus je upozorio da bi se kockanje ovaj put moglo izjaloviti, budući da EU u ovom trenutku ima druge prioritete, te smatra da bi poverenje između dve strane moglo biti trajno narušeno.
Gasni sporazum je posebno gorka pilula za EU
Hoće li to značiti da pregovori o pristupanju zapinju ili će EU imati drugačiji pristup, ostaje za videti. Međutim, ne može se poreći da je gasni sporazum bio posebno gorka pilula koju su službenici i diplomati u Briselu morali progutati, prenosi Index.
„Zabrinuti smo. Saradnja zemalja izvan EU važnija je nego ikad za zemlje unutar EU koje pokušavaju držati liniju“, rekao je jedan visoki zvaničnik EU za CNN, misleći na Mađarsku, članicu EU koja se najviše protivi tvrdom stavu prema Rusiji.
Steven Blockmans, direktor istraživanja u Centru za evropske političke studije, rekao je za CNN kako od početka rata u Ukrajini EU vrši pritisak na treće zemlje, uključujući Kinu, da zauzmu sličan pristup sankcijama. Ako čak i države koje se trenutačno pokušavaju pridružiti EU zaobilaze sankcije, to daje verodostojnost članicama EU da izdrže pritisak Brisela za snažan zajednički nastup prema Rusiji.
Poteškoće koje Srbija uzrokuje Briselu ne završavaju sankcijama. „Cela ova situacija za nas je veliki problem jer je povezana s razgovorom o tome treba li se Ukrajina pridružiti EU ili ne“, rekao je jedan visoki evropski diplomat. Ukrajina je službeno podnela zahtev za članstvo u EU početkom marta, ali proces može potrajati godinama, čak i kada članice EU u potpunosti podupiru ulazak nove zemlje.
Problem pristupa Ukrajine EU
Više službenika i diplomata objasnilo je CNN-u zašto je ova rasprava tako nezgodna za EU i njezin interni razgovor o budućnosti Unije. Neke članice žele ubrzati proces oko Ukrajine i misle da neusklađenost Srbije s pristupom EU prema Rusiji daje razlog da zemlje koje se žele uskladiti što je pre moguće dobiju povlašćeni tretman, prenosi hrvatski Index.
Drugi ne žele da se Ukrajina ili zapadnobalkanske nacije uopšte pridruže EU, bojeći se da će promeniti ravnotežu, dajući istočnoevropskim državama više moći u bloku kojim su istorijski dominirale zapadnoevropske zemlje poput Njemačke i Francuske.
Konačno, neke članice dele određeni stupanj evroskepticizma i nisu oduševljene prinovama, odnosno zalažu se, poput Francuske, da EU postane bolje politički integrirana.
Sve to može izgledati beznačajno dok se na europskom kontinentu vodi rat. Međutim, Putinova invazija na Ukrajinu stvorila je priliku za ponovno iscrtavanje europske sigurnosne karte.
U određenoj mjeri, zemlje koje su tradicionalno povezane s SAD-om zgrabile su priliku objema rukama ojačati zapadnu sigurnost. Čini se da su Finska i Švedska spremne ući u NATO, dok su se druge zemlje, ponajpre Nemačka, obvezale na velika povećanja izdataka za obranu.
Haos stvara priliku ljudima poput Vučića
Velika Britanija, koja više nije deo EU, dobro je sarađivala sa svojim evropskim saveznicima i pokazala da uprkos Brekzitu i dalje može igrati vodeću ulogu u ujedinjenoj evropskoj fronti. S druge strane, haos i neizvesnost stvaraju prilike i ljudima na pozicijama poput Vučićeve. Koristan je Briselu i Moskvi i očito oseća da može nastaviti igrati za obe strane.
EU se suočila s mnogim poteškoćama otkako je počela ukrajinska kriza, a zadržati svih 27 njenih članica na istoj strani nije bio lak zadatak. No činjenica da se gasni sporazum Srbije dogodio u istoj sedmici kada su se čelnici EU sastali kako bi se dogovorili oko zabrane ruske energije naglašava u kojoj meri su neke stvari jednostavno izvan centraliziranih ruku Brisela.
Kako vrijeme odmiče, to bi moglo postati vrlo nezgodno pitanje za budućnost europskog projekta, ističe CNN, a prenosi Index.hr.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.