![Fajon: Da li ovakvu Srbiju želimo u EU? 1 Fajon: Da li ovakvu Srbiju želimo u EU? 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2017/06/1203foto_DUMITRU_DORU_epa-1.jpg)
Poslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon je na Plenarnoj skupštini povodom izveštaj o Srbiji da je u razgovoru sa građanima Srbije, naročito mladima čula da je nemoguće dobiti posao bez članstva u vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci, kao i podmićivanja državnih službenika.
Izveštaji nevladinih organizacija pokazuju konstantno kršenje zakona, ukazavši na nerešen slučaj Savamale. Predstavnici medija su zastrašivani, čak i fizički napadani, dodala je ona.
– Pitam se da li je to ta Srbija koju želimo kao članicu evropske familije? Da li je ta Srbija sposobna da dosegne standarde demokratije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava? Da li to želimo da postignemo otvarajući poglavlja 23 i 24 – zapitala se Fajon, dodavši da se “plaši da ne”. Ona je i rekla ako EU nastavi da žmiri na unutrašnja dešavanja u Srbiji zarad stabilnosti u regionu, da će to biti greška.
– Kao važan faktor u region, želim da se Srbija razvija u prosperitetnu, ekonomski i društveno stabilnu zemlju, gde je demokratija način življenja, ne samo reč na papiru. Gde je vladavina prava jača od interesa onih koji sun a vlasti, gde svako može izraziti svoje mišljenje bez straha od posledica – rekla je Fajon.
Evropski parlament (EP) u Strazburu je zatražio da Evropska unija (EU) u pregovorima o članstvu sa Srbijom otvori nova poglavlja koja su tehnički već spremna, i naglašava da je Srbija „učinila važne korake ka normalizaciji odnosa s Kosovom“ i zato očekuje stvaranje Zajednice srpskih opština (ZSO).
To je i „ključni preduslov za ukupni napredak pregovora“, podvukli su poslanici EP u raspravi o rezoluciji o Srbiji, o čijem usvajanju će glasati u sredu.
Parlament Evropske unije podvlači ukupan ekonomski i društveni napredak Srbije, a naglašava da su „hitno nužni dalji koraci kako bi se rešila sva otvorena pitanja“ u dijalogu Beograd-Priština, s tim da „obe strane krenu u punu primenu dogovora“.
„To znači i uspostavljanje Zajednice srpskih opština“, kako je predočeno, uz poziv Evropskoj službi za spoljne poslove, na čijem je čelu Federika Mogerini, da „procenjuje ono što čine dve strane u sprovođenju svojih obaveza“.
Evropski komesar Johanes Han je u Evropskom parlamentu u Strazburu istakao da je „Srbija ostvarila dobar napredak ka članstvu u Evropskoj uniji“ i naglasio da „ambiciozne ekonomske i strukturne reforme u Srbiji već daju rezultate“.
Han, komesar za proširenje EU, izjavio je to u izlaganju pred raspravu evroposlanika o rezoluciji o napretku Srbije, u kojoj je zatraženo da Evropska unija u pregovorima o prijemu Srbije otvori nova tehnički već spremna poglavlja, i naglašeno da je Srbija „učinila važne korake ka normalizaciji odnosa s Kosovom“ i zato očekuje stvaranje Zajednice srpskih opština (ZSO).
Han je istakao da je Srbija pokazala privrženost miru i stabilnosti, dobrim odnosima sa susedima i nastavila dijalog s Prištinom, krenula u reforme javne uprave i sprovođenje ambicioznog akcionog plana vladavine prava.
Po njegovim rečima, vlasti u Beogradu moraju posebno raditi na reformi vladavine prava, na zaštiti ranjivih grupa i manjina, „a jednako je važno da i dalje igraju svoj deo uloge u normalizaciji odnosa s Kosovom“.
„Žalim što neki događaji nisu bili od koristi u tom pravcu, a očekujem nastavak dijaloga i ohrabren sam rešenošću predsednika Vučića da u zemlji pokrene dijalog o Kosovu“, rekao je evrokomesar.
On je dodao da je EU glavni partner Srbije i ukazao na to da je EU od 2007. godine Srbiji pružila pomoć od dve milijarde evra, što je više nego bilo koji njen drugi partner iz sveta.
Šta piše u rezoluciji
U rezoluciji koju je pripremio Dejvid Mekalister, piše da su vlasti Srbije „ostvarile određen napredak u pravosuđu… ali nezavisnost sudstva nije sprovedena na delu“.
Otud se traži da vlasti u Beogradu obezbede evropske norme u pravosuđu i „smanje politički upliv na biranje i postavljanje sudija i tužilaca“.
EP je „zabrinut zbog pomanjkanja napretka u borbi protiv korupcije, i poziva Srbiju da pokaže jasnu političku volju i predanost rešavanju tog pitanja“, a pohvaljuje „efikasnu ulogu Beograda u medjunarodnoj i regionalnoj policijskoj saradnji i napredak u suzbijanju organizovanog kriminala“.
EP je pozdravio učešće Beograda u međunarodnim vojno-policijskim misijama Evropske unije, ali „ponovo poziva Srbiju, saglasno zahtevima njenog statusa kandidata za članstvo, da postepeno usaglasi svoju spoljnu i bezbednosnu politiku s EU, uključujući politiku prema Rusiji“.
Kako je to napomenuto, „smatra da je za žaljenje održavanje zajedničkih vojnih vežbi Srbija-Rusija“.
Naglašeno je i da je „Srbija i dalje konstruktivno opredeljena za odnose s drugim zemljama u procesu priključivanja EU i susednim članicama Unije“ i rečeno da bilateralna pitanja treba rešavati saglasno međunarodnom pravu, kao i da „rešavanje takvih problema ne sme ugroziti pregovore o članstvu s EU“.
„Evropski parlament pozdravlja istrajno angažovanje Srbije na putu uključivanja u EU i njen preduzimljiv, opipljiv i dobro pripremljen pristup pregovorima (o članstvu)“, navodi se u ovom dokumentu.
Takođe se pohvaljuje „napredak Srbije u razvijanju efikasne tržišne privrede i poboljšanju ukupnih ekonomskih prilika u zemlji“ i kaže da je sve to „jasan znak rešenosti i političke volje“ Beograda za stupanje u EU.
Međutim, kako je navedeno, Srbija tu „stratešku odluku mora da širi i u svom stanovništvu, uključujući snažnije predočavanje kolika se budžetska sredstva EU doznačavaju Srbiji.., a vlasti Srbije treba da se uzdrže od poruka protiv EU“.
U rezoluciji se pozivaju zvaničnici Srbije da „ne optužuju i ne vrše politički neosnovane napade na ombudsmana“ i zajamče sredstvima i sistemskim okvirom rad svih nezavisnih tela i institucija Srbije.
Vlasti u Beogradu se, isto tako, pozivaju da „rešavaju slučajeve preteranog korišćenja policijske snage prema građanima i uzimaju se na znanje, sa zabrinutošću, sporni dogadjaji u beogradskoj četvrti Savamala, kad je reč posebno o rušenju privatne imovine, i traži se da to brzo bude rasvetljeno uz puno učešće sudskih vlasti u istrazi s ciljem da se počinioci privedu pravdi“.
Evroposlanici „ponovo izražavaju zabrinutost zbog izostanka napretka slobode izražavanje i povodom autocenzure u medijima, gde je došlo do pogoršanja situacije“.
Oni podvlače da su „i dalje zabrinjavajući politički upliv, pretnje, nasilje i zastrašivanje novinara, uključujući fizičke napade, verbalne i napade u pisanom vidu, kao i nasrtaje na njihovu imovinu“.
U rezoluciji EP je veliki prostor dat pitanju slobode izražavanja i nezavisnosti medija, a od vlasti u Srbiji je zatraženo da „javno i neopozivo osudi sve napade, obezbedie odgovarajuća sredstva za efikasniju istragu napada na novinare i medije da bi počinioci bili privedeni pravdi“.
Takođe je ocenjeno da je nužno u potpunosti primeniti zakone o medijima i pozdravljen je sporazum o saradnji i zaštiti izmedju tužilaca, policije i novinarskih i medijskih udruženja.
Parlament EU kaže da su izbori 24. aprila povoljno ocenjeni, mada traži od vlasti Srbije da u potpunosti sprovedu preporuke međunarodnih posmatrača, „posebno uticaja na medije“ i „nemanja uvida u finansiranje političkih stranaka u izbornoj kampanji“.
Navodi se da vlasti Srbije moraju da „primereno istraže tvrdnje o nepravilnostima, nasilju i zastrašivanju tokom izbornog procesa“
U dokumentu EP se uglavnom daje povoljna slika zaštite ljudskih i manjinskih prava u Srbiji i podvlači da „etnički, kulturno i verski mešovita Vojvodina doprinosi identitetu Srbije“.
U Vojvodini je i dalje zajamčena zaštita manjina i dobra je medjuetnička situacija, kaže se u predlogu rezolucije i dodaje da „autonomija Vojvodine ne sme biti oslabljena“.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.