![Miroslava Milenović: Primetno je veliko ulaganje u stambene i komercijalne objekte koji često ostaju prazni 1 Miroslava Milenović: Primetno je veliko ulaganje u stambene i komercijalne objekte koji često ostaju prazni 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2016/11/miroslava_milenovic.jpg)
„Globalna inicijativa protiv transnacionalnog organizovanog kriminala” je 26. januara održala vebinar o IFT u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Srbiji i širem regionu Zapadnog Balkana, a posle prezentovanja izveštaja “Ilegalni finansijski tokovi u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Srbiji”, koji je obradio trenutne trendove nezakonitih finansijskih tokova u regionu.
“Globalna inicijativa protiv transnacionalnog organizovanog kriminala” okuplja profesionalce koji bave temama iz oblasti nelegalne ekonomije i kriminalnih aktivnosti. Kroz globalnu mrežu opservatorija civilnog društva za ilegalnu ekonomiju, nadgledaju trendove i rade na kreiranju dokaza za delovanje javnih politika, širenja stručnosti mreže i multisektorskih i holističkih odgovora na čitav niz vrsta kriminala.
O ključnim pitanjima iz oblasti negativnih tokova novca na vebinaru su govorili stručnjaci iz tri fokusirane zemlje, ali i eksperti iz drugih zemalja kako bi se sveobuhvatno sagledao taj problem i dali konstruktivni odgovori i predlozi.
Izveštaj je analiza iz perspektive civilnog društva, zasnovan na intervjuima sa zvaničnicima za borbu protiv pranja novca, policajcima, infrastrukturnim savetnicima i predstavnicima civilnog sektora. Dokument baca svetlo na ovaj fenomen, a nezakonita priroda ovih tokova otežava otkrivanje punog obima problema.
Izdvojeni su osnovni pravci kriminala – korupcija, organizovani kriminal i utaja poreza. Procenjuje se da se prihodi stečeni ili prebačeni nezakonito iznose oko 2-5 odsto godišnjeg BDP-a, što je 1,5 do 3,75 milijardi eura i da će većina ovog novca otići u građevinarstvo, nekretnine, turizam i kockanje. U Izveštaju je navedeno da milioni evra od ilegalnih finansijskih tokova (IFT) putuju kroz Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru i Srbiju i cirkulišu kroz finansijski sistem.
Korupcija ostaje ključni problem na Zapadnom Balkanu, a izveštaj se fokusira na tri studije slučaja: finansiranje nevladinih organizacija u Bosni i Hercegovini, odbrambenu industriju Crne Gore i infrastrukturne investicije u Srbiji. Izveštaj „Ilegalni finansijski tokovi u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Srbiji” otkriva glavne pokretače i sadašnje trendove ilegalnih finansijskih tokova u ove tri države i analizira kako njihove vlade suzbijaju ovaj oblik kriminala.
– Korupcija, ilegalna trgovina, izbegavanje i utaja poreza su tri faktora koja daju zbir nelegalnih novčanih tokova. Kriminalno podzemlje pokreće svoj novac kroz svet finansija, kako u regionu, tako i kroz ofšor – rekao je Robin Kartrajt, jedan od autora pomenutog Izveštaja i naglasio da su se prilikom izrade suočili sa nedostatkom podataka u svim komponentama i kanalima neleganih tokova novca, a poseban problem je bilo dolaženje do podataka o pranju novca i nekih od načina kojima se realizuju kanali trgovine, zbog čega su predstavljene brojke, po njemu, potcenjene.
U Izveštaju se zaključuje da uprkos značajnim naporima vlada da spreče ovu vrstu kriminala, primena novih zakona i propisa ostaje ograničena i da to obeshrabruje javni i privatni sektor od ulaganja u osnovnu infrastrukturu. Upravo to lišava legalnu ekonomiju resursa koji su potrebni za održivi razvoj, poput ulaganja u zdravstvo, škole, socijalnu pomoć́ i javnu bezbednost.
– Slučaj Srbije je posebno interesantan jer se čini da je korupcija u infrastrukturi povećala cene troškova za 20-30 odsto, ali nema institucionalnog odgovora koji bi to dokazao – naveo je učesnik vebinara Saša Đorđević́, koji je koordinator Globalne inicijative za Srbiju i Crnu Goru. On je posebno naglasio da odbrambena industrija u Crnoj Gori zaslužuje veliku pažnju s obzirom na slabu kontrolu rizika u nabavkama i upravljanju finansijama u zemlji.
Đorđević je izneo i podatak da je Zapadni Balkan svake godine uskraćen za 200 miliona evra poreza zbog ilegalnog prometa duvana, kao i da se porez na dohodak izbegava plaćanjem radnika u gotovini.
Studija troškova izgradnje autoputa u Srbiji ukazuje da je cena koja se plaća kineskim infrastrukturnim partnerima veća za skoro trećinu u odnosu na konkurente koji nisu izabrani. Ovakvo potencijalno neetičko poslovanje nije ograničeno samo na kineske kompanije, navedeno je u Izveštaju.
Miroslava Milenović, srpski ekonomista i forenzički računovođa, je na vebinaru navela da u zvaničnim podacima i na osnovu toga što se niko ne procesuira zbog takve delatnosti, u Srbiji sve izgleda savršeno, ali da gradjani imaju sasvim drugu percepciju o tokovima novca:
–Primetno je veliko ulaganje u stambene i komercijalne objekte koji često ostaju prazni, što bi trebalo da bude crveni signal da je verovatno reč o sumnjivim novčanim transakcijama – rekla je Milenović.
Kristina Amerhauzer, koautorka izveštaja, je navela da problem ilegalnih finansijskih tokova nije dobro spoznat ni dovoljno istražen i dodala:
– Nadamo se da će ovaj izveštaj Globalne inicijative o IFT povećati svest o problemu i stimulisati efikasniju prevenciju i odgovore.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.