Mišljenje Međunarodnog suda pravde o nezavisnosti Kosova potvrdilo je da je rezolucija 12 44 Saveta bezbednosti UN i dalje na snazi, izjavio je za Glas Amerike politički analitičar Džon Zavales. Po njegovom mišljenju Srbija je i dalje u ofanzivi jer apeluje na razne zemlje da ne priznaju nezavisnost Kosova. Argumenti Beograda su da mišljenje suda nije dalo odgovor na suštinsko pitanje statusa, da se fokusiralo na uska i tehnička pitanja, a da je ključno pitanje bilo preformulisano kako bi dalo mogućnost Sudu da donese svrsishodno mišljenje, a ovaj analitičar objašnjava da za ove tvrdnje, stručno gledano, Beograd ima osnove.
– Mišljenjem Suda se jasno stavlja do znanja da je rezolucija UN 1244 i dalje na snazi. Tom rezolucijom predviđa se rešenje postignuto pregovorima o visokom stepenu autonomije Kosova u okviru Srbije, dok se ne predviđaju bilo kakve promene statusa bez odobrenja Saveta bezbednosti UN, ukazao je on. Zavales je ocenio da Priština nastoji da predstavi mišljenje MSP kao daleko širu podršku pravu Kosova na nezavisnost, i tako ga i tumači, a pristalice kosovske nezavisnosti tvrde da je Kosovo jedinstven slučaj i da prema tome ne predstavlja presedan.
– Mišljenje Suda, ipak, moglo bi da rezultira dodatnim priznanjima nezavisnosti Kosova i mislim da će zemlje koje će sada priznati Kosovo biti u stvari one koje su već razmišljale da to učine. Međutim, ne očekujem da će zemlje koje do sada nisu priznale nezavisnost Kosova promeniti svoj stav, tim pre što se mišljenje Suda tumači u izvesnom smislu i kao politička odluka, ocenio je on. Zavales smatra da je većina ljudi bila iznenađena odlukom suda, koja je „uska, tehničke prirode i jednostrana“.
Zavales kaže i da je ironično da je odluka Suda ignorisala dugo zagovaranu jedinstvenu prirodu kosovske nezavisnosti, pošto je deklaracija prihvaćena van rezolucije UN 12 44, čime je dato opšte pravo – bilo gde i bilo kojoj manjini – da jednostrano proglasi nezavisnost. Zavales je upozorio da će se to odraziti i na druge secesionističke pokrete. „Šta bi sada, recimo, moglo da spreči Kurde u Iraku, Baskijce u Španiji i druge etničke grupe da objave deklaraciju o nezavisnosti, što bi moglo da dovede u pitanje stabilnost međunarodnih odnosa i međunarodnog prava? upitao je on.
Obična odbrana „saopštenja o nameri“
– U pravnom smislu, mišljenje MSP predstavlja veoma usku, tehničku odluku, u kojoj je predočeno da sama deklaracija o nezavisnosti ne predstavlja kršenje zakona, pošto ona sama po sebi ne uspostavlja status državnosti ili pravo entiteta na otcepljenje, već jednostavno predstavlja saopštenje o nameri autora. Dakle, tim mišljenjem se ne stvara osnova za priznavanje državnosti ili promenu statusa, ističe u razgovoru za VOA Zavales i dodaje da je sud priznao da se nije bavio pitanjem statusa i da nije izneo bilo kakve preporuke ili naredbe da zemlje priznaju nezavisnost Kosova.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.