![Serž Bramerc: U zločinačkom udruženju sa Stanišićem i Simatovićem bili Milošević i drugi lideri Srba 1 Serž Bramerc: U zločinačkom udruženju sa Stanišićem i Simatovićem bili Milošević i drugi lideri Srba 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/10/0604foto-EPA-EFE-FEHIM-DEMIR-e1685543007478-1000x560.jpg)
Tužilaštvo Haškog tribunala saopštilo je danas da je zadovoljno presudom kojom je taj sud danas pravosnažno osudio na po 15 godina zatvora bivše čelnike Službe državne bezbednosti Srbije Jovicu Stanišića i Franka Simatovića Frenkija kao učesnike u udruženom zločinačkom poduhvatu progona nesrba u BiH i Hrvatskoj, 1992-95.
„Zadovoljni smo što je žalbeno veće prihvatilo naš argument da su Stanišić i Simatović krivično odgovorni, kao učesnici u udruženom zločinačkom poduhvatu, za značajan broj užasnih zločina nad nevinim civilima“, piše u saopštenju Tužilaštva.
Tužilaštvo je naznačilo da je cilj tog zločinačkog udruženja bilo „nasilno i trajno uklanjanje većine nesrpskog stanovništva…iz velikih delova BiH i Hrvatske činjenjem zločina progona, ubistva, deportacije i prisilnog premeštanja“.
Za ta krivična dela u Bijeljini, Doboju, Zvorniku, Bosanskom Šamcu, Sanskom Mostu, Trnovu i Dalju, 1992-95, žalbeno veće Tribunala danas je osudilo Stanišića (72), tadašnjeg šefa SDB Srbije i njegovog najbližeg saradnika Simatovića (73).
Žalbeno veće time je poništilo prvostepenu presudu kojom su Stanišić i Simatović bili osuđeni na po 12 godina zatvora samo zbog pomaganja i podržavanja zločina u Bosanskom Šamcu, s proleća 1992.
Glavni tužilac suda u Hagu Serž Bramerc (Serge Brammertz) precizirao je , u pisanoj izjavi, da su zajedno sa Stanišićem i Simatovićem „učesnici u udruženom zločinačkom poduhvatu etničkog čišćenja nesrba…bili (tadašnji predsednik Srbije) Slobodan Milošević i (lideri Srba u Hrvatskoj i BiH) Milan Martić, Milan Babić, Goran Hadžić, Radovan Karadžić, Ratko Mladić, Momčilo Krajišnik, Biljana Plavšić, kao i (vođa paravojne formacije) Željko Ražnatović Arkan“.
Bramerc je naglasio da su, po pravosnažnoj presudi Stanišiću i Simatoviću, „stotine hiljada žrtava bile isterane iz svojih domova, a desetine hiljada su bile mučene, zlostavljanje, silovane i ubijane“.
„To je bila kampanja zločina koju su smislili i sproveli politički, vojni i policijski lideri u BiH, Hrvatskoj i Srbiji pošto su odlučili da upotrebe zlodela za čišćenje teritorija od nevinih civila iz drugih etničkih i verskih grupa. Te ključne činjenice potvrđene su ponovo u ovom predmetu, kao i u mnogim ranijim presudama Tribunala“, podvukao je Bramerc.
Primećujući da konačna presuda Stanišiću i Simatoviću predstavlja i poslednji predmet pred međunarodnim sudom za bivšu Jugoslaviju, Bramerc je upozorio da ima još „na hiljade osumnjičenih za ratne zločine koje valja krivično goniti“ pred pravosuđem u regionu.
„Nastavićemo sa snažnim naporima da pružimo podršku i pomoć našim kolegama u regionu kako bi obezbedili da pravda bude zadovoljena za još više žrtava“, zaključio je Bramerc.
Proces Stanišiću i Simatoviću bio je najduži u istoriji Tribunala i trajao je 20 godina.
Posle prvog suđenja, Tribunal je 2013. godine oslobodio Stanišića i Simatovića svih optužbi, ali je 2015. žalbeno veće naložilo da njima bude suđeno ponovo.
Ponovljeno suđenje počelo je 2017., a prvostepena presuda Stanišiću i Simatoviću je izrečena u junu 2021.
Tada su osuđeni na po 12 godina zatvora zbog pomaganja i podržavanja zločina Crvenih beretki u Bosanskom Šamcu, a oslobođeni su bili krivice za zlodela u SAO Krajini, Istočnoj Slavoniji i pet bosanskih opština.
Na tu presudu, žalbu su uložili branioci, tražeći oslobađanje ili blažu kaznu, ali i tužioci koji su zahtevali da Stanišić i Simatović budu osuđeni, kao članovi zločinačkog udruženja, za zločine u BiH i Hrvatskoj.
Žalbeno veće usvojilo je danas tu žalbu tužilaca, Stanišića i Simatovića osudilo kao protagoniste zločinačkog poduhvata i povećalo im kazne na po 15 godina zatvora.
Stanišić i Simatović prvi su bivši zvaničnici Srbije koje je haški sud pravosnažno osudio za zločine u Hrvatskoj i BiH.
Kao izdržani deo kazne, Stanišiću je sud priznao nešto više od sedam godina, a Simatoviću više od osam godina.
Kada izdrže dve trećine kazne – 10 godina – moći će da, po pravilima suda, zatraže prevremeno oslobađanje.
Prvi put u pritvoru Tribunala, Stanišić i Simatović su se našli u maju 2003., pošto su ih vlasti Srbije bile uhapsile posle ubistva premijera Zorana Đinđića i izručile u Hag.
Prvo suđenje počelo je, posle jednog neuspešnog pokušaja, 2009., a proces je bio odlagan zbog Stanišićeve hronične bolesti i depresije.
Više puta tokom prvog i ponovljenog suđenja, Stanišić i Simatović su bili puštani na privremenu slobodu i lečenje u Srbiji.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.