Srbija treba da prihvati i nađe načina za sve mogućnosti dobijanja gasa. Mislim da treba da završimo gasovod Niš – Dimitrovgrad, jer sve postoji – od projektne dokumentacije do naravno drugog snabdevača (TAP), odnosno vršimo ono što je najvažnije za diversifkaciju ruta i dobavljača. To bi moglo biti relativno brzo, odnosno gradnja bi trajala najviše dve godine. U obzir dolaze i sve druge varijante, „turski tok“ takođe, s tim da će rad na njemu potrajati, ističe za Danas Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva i saobraćaja, odgovarajući koliko je ideja o „turskom toku“ realna.
Pre nekoliko dana u Budimpešti je održan ministarski sastanak posvećen pitanjima energetske stabilnosti Centralne i Jugoistočne Evrope, na kojem su Srbiju predstavljaju prvi potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić. Na skupu su još bili i ministri iz Mađarske, Grčke, Turske i Makedonije.
Sve zemlje regiona zainteresovane su da zajednički rade na obezbeđivanju energetske sigurnosti, odnosno bolje snabdevenosti gasom, zaključak je tog sastanka. Prema rečima Dačića, izražena je volja pet zemalja i spremnost za učešće u gasnim infrastrukturnim projektima koji omogućuju stabilnost snabdevanja građana i privrede, bez obzira što za sada ne postoje sigurni izvori finansiranja.
„Želimo da sve bude u skladu sa evropskim pravilima i ne možemo da prihvatimo da naši građani budu žrtve geopolitičkih odnosa. Zajednički treba da gradimo gasnu infrastrukturu, za šta su bitne tri tačke – prva je Turska, druga Rusija, a treća je Brisel, koji treba da pravno verifikuje taj projekat da ne bismo došli u situaciju da nam pojave problemi kao oko Južnog toka, a nesporna je želja naših država da u celom tom projektu učestvuju“, rekao je Dačić u Budimpešti. Na sastanku je dogovoreno da se nastave sastanci, formiraju ekspertske grupe koje će izvesti studiju o izvodljivosti, finansijsku konstrukciju kako rešiti to pitanje i pravne detalje.
S druge strane, kada je reč o povezivanju sa Bugarskom, reč je o dvosmernom gasovodu dugom 180 kilometara od čvorišta u Dupnici blizu Sofije koji bi ulazio u Srbiju kod Dimitrovgrada. Povezivao bi dalje Pirot, Belu Palanku i Niš, odakle bi se račvao ka Zaječaru i Prahovu. Bugarska je bespovratna sredstva za trasu od Sofije do granice dobila iz evropskih fondova, dok će Srbija novac obezbediti kreditom Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj. Troškovi izgradnje srpsko-bugarskog gasovoda premašiće 34 miliona evra, prema preliminarnoj proceni bugarskog Ministarstva energetike i ekonomije. Pojedini stručnjaci smatraju da bi ovaj projekat bio skup Srbiji za gradnju. Priključivanjem na ovaj TAP gasovod dobijao bi se gas iz Azerbejdžana.
Trasa „turskog toka“
Nakon obustave projekta Južni tok, Rusija je najavila izgradnju gasovoda koji bi ispod Crnog mora došao do Turske, a zatim bi išao ka grčko-turskoj granici, odakle bi mogao da se nastavi preko Grčke, Makedonije i Srbije.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.