![Kako korisnici društvenih mreža beže od realnosti izolacije 1 Kako korisnici društvenih mreža beže od realnosti izolacije 1](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2021/09/Istrazivanje-pokazuje-Korisnici-drustvenih-mreza-traze-jednostrane-veze-kako-bi-pobegli-od-realnosti-izolacije-e1632318902930.jpg)
Jednostrane veze, poznatije i kao „parasocijalne veze“, cvetaju širom sveta usred mera socijalnog distanciranja i mera Covid-19 izolacije koje uvode različite vlade.
Globalno istraživanje u kome je učestvovalo više od 15.000 ljudi iz 25 zemalja, koje je naručila kompanija Kaspersky, otkrilo je da nešto manje od polovine (47 odsto) korisnika društvenih mreža smatra da im influenseri koje prate pružaju mogućnost da „pobegnu od stvarnosti“.
Više od jedne petine (21 odsto) veruje da bi ‘mogli da se sprijatelje’ sa influenserima koje prate, a otprilike isti udeo (22 odsto) je otišao čak dotle da pošalje privatne poruke nekom influenseru.
Uprkos izrazito virtuelnoj prirodi ovih odnosa, više od trećine (34 odsto) korisnika društvenih mreža je čak upoznalo neke od influensera koje prate, a taj broj je u SAD dostigao čak 57 odsto.
Tokom sukcesivnih mera zatvaranja i izolacije širom sveta, mnogi od nas su dosta vremena provodili kod kuće i okretali se virtuelnim drugarima kako bi našli zamenu za naše izgubljene društvene živote. Ova vrsta jednostranog odnosa snažno utiče na mnoge.
Više od sedam od deset ispitanika (71 odsto) kaže da uče od influensera koje prate kada je reč o oblastima poput zdravlja, hobija, stila i vesti.
Gotovo četvrtina (23 odsto) kaže da su „zavisni“ od sadržaja koje plasiraju influenseri, a svaki deseti (10 odsto) čak kaže da ima osećaj da im nešto nedostaje ukoliko nemaju nikakvu interakciju sa influenserima.
Mnogi su tražili direktan kontakt sa onlajn influenserima, najčešće kroz postavljanje komentara na njihove objave (37 odsto) ili reagovanje na njihove objave ili priče (37 odsto).
Ipak, društvene mreže su bile značajne za mnoge ljude tokom pandemije, uz gotovo šest od deset (59 odsto) korisnika širom sveta koji su rekli da su im društvene mreže obezbedile ključnu povezanost tokom pandemije. Ova brojka je bila najveća među mlađim ljudima starosti između 18 i 34 godine (71 odsto), koji se oslanjaju na društvene mreže za povezivanje sa drugima.
Ljudi u Vijetnamu (94 odsto) i Južnoj Africi (79 odsto) će najpre reći da društvene mreže predstavljaju njihovu vitalnu vezu, mada trećina ljudi širom sveta (33 odsto) kaže da su postali manje tolerantni prema ljudima na društvenim mrežama za vreme pandemije.
Dejvid Em (David Emm), glavni istraživač bezbednosti u kompaniji Kaspersky, komentarisao je: „Iako je više od polovine (56 odsto) ljudi aktivno na društvenim mrežama već duže od decenije, mnogi od nas još uvek pokušavaju da pronađu balans između pozitivnih i negativnih strana društvenih mreža“, kaže Em.
„Sada smo prešli u novu eru u kojoj virtuelni odnosi postaju norma. Te jednostrane veze često mogu da dovedu do prekomernih objava na društvenim mrežama, jer ljudi nastoje da razvijaju te odnose. Međutim, ovo može dovesti do ogromnog niza negativnih i nepredviđenih posledica – pokušaja hakovanja i fišinga, doksinga i maltretiranja, onlajn shaming-a – i još mnogih drugih. S obzirom na mere izolacije sa kojima smo se svi suočili u poslednjih godinu dana, razumljivo je da će se ljudi okretati ka onlajn i parasocijalnim vezama kako bi sprečili usamljenost i dosadu, ali ključno je da budu svesni posledica prekomernog deljenja informacija na internetu i da uspostave uravnoteženiji pristup“, smatra EM.
Istraživanje kompanije Kaspersky takođe pokazuje:
– Dve trećine (63 odsto) odraslih širom sveta mogu da se sete neke vesti o negativnim efektima društvenih mreža na privatnost podataka, a gotovo osam od deset (78 odsto) onih koji su se setili takve vesti kažu da je ona uticala na način na koji koriste društvene mreže
– Nešto više od trećine (38 odsto) poznaje nekoga čiji su lični podaci kompromitovani, ali kada je reč o ljudima starosti između 18 i 34 godine ta brojka se povećava na više od polovine (52 odsto)
– Ukupno, dve petine (41 odsto) odraslih širom sveta veruje da su društvene mreže pozitivne za društvo i politiku, više nego dvostruko više od onih koji smatraju da društvene mreže imaju negativan uticaj (19 odsto)
– Prilikom korišćenja društvenih mreža, ljudi se najčešće osećaju „zabavljeno“ (56 odsto), „povezano“ (36 odsto), „srećno“ (26 odsto) i „inspirisano“ (23 odsto)
Kompanija Kaspersky takođe je pokrenula ‘ShareAware Hub’, gde ljudi mogu da pronađu korisne savete koji će im pomoći da bezbedno uživaju u korišćenju društvenih mreža.
O istraživanju
Terensko istraživanje je sprovela kompanija Opinium Research između 18-31. maja 2021. Kompanija Opinium je ispitala 15.682 odrasle osobe u 25 zemalja, uključujući Ujedinjeno Kraljevstvo, Francusku, Italiju, Nemačku, Španiju, Dansku, Holandiju, Čile, Meksiko, Argentinu, Brazil, Kolumbiju, Peru, Japan, Rusiju, Tursku, SAD, Češku, Mađarsku, Južnu Afriku, Austriju, Singapur, Vijetnam, Australiju i UAE.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici, ali i na X nalogu. Pretplatite se na PDF izdanje lista Danas.